# Europos Sąjungos C 155/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.155.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 155 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. birželio 1d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.155.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 155

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. birželio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2013/C 155/01 | Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2013/255/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, numatytos ribojamosios priemonės | 1 |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 155/02 | Euro kursas | 2 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2013/C 155/01

Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2013/255/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, numatytos ribojamosios priemonės

1

Europos Komisija

2013/C 155/02

Euro kursas

2

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 155/03 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 3 |
| 2013/C 155/04 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 9 |
| 2013/C 155/05 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 13 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2013/C 155/03

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

3

2013/C 155/04

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

9

2013/C 155/05

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

13

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 1.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/1

---

Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2013/255/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, numatytos ribojamosios priemonės

2013/C 155/01

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims ir subjektams, išvardytiems Tarybos sprendimo 2013/255/BUSP (1) I ir II prieduose ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, II ir IIa prieduose.

Europos Sąjungos Taryba nusprendė, kad tuose prieduose išvardytiems asmenims ir subjektams turėtų būti taikomos tame Tarybos sprendime ir Tarybos reglamente numatytos ribojamosios priemonės. Tų asmenų ir subjektų įtraukimo į sąrašus priežastys pateiktos atitinkamuose tų priedų įrašuose.

Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, nurodytoms Reglamento (ES) Nr. 36/2012 III priede išvardytose interneto svetainėse, siekiant gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas būtiniausiems poreikiams ar konkretiems mokėjimams (žr. reglamento 16 straipsnį).

Kitos Tarybos vykdomos asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo peržiūros tikslu atitinkami asmenys ir subjektai gali iki 2014 m. vasario 28 d. pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į minėtą sąrašą šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C — Unit 1C (Horizontal Issues) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C — Unit 1C (Horizontal Issues)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę apskųsti Tarybos sprendimą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 275 straipsnio antroje pastraipoje ir 263 straipsnio ketvirtoje bei šeštoje pastraipose nustatytų sąlygų.

---

(1)  OL L 147, 2013 6 1, p. 14.

---

Europos Komisija

| 1.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/2

---

Euro kursas (1)

2013 m. gegužės 31 d.

2013/C 155/02

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3006 |
| JPY | Japonijos jena | 130,47 |
| DKK | Danijos krona | 7,4557 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85365 |
| SEK | Švedijos krona | 8,5828 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2406 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,6140 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,711 |
| HUF | Vengrijos forintas | 296,11 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7018 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2792 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3843 |
| TRY | Turkijos lira | 2,4456 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3540 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3434 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,0981 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6265 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6412 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 470,85 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,2174 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,9789 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5500 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 742,47 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0267 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,031 |
| RUB | Rusijos rublis | 41,4400 |
| THB | Tailando batas | 39,480 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,7664 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,7688 |
| INR | Indijos rupija | 73,4980 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3006

JPY

Japonijos jena

130,47

DKK

Danijos krona

7,4557

GBP

Svaras sterlingas

0,85365

SEK

Švedijos krona

8,5828

CHF

Šveicarijos frankas

1,2406

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,6140

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,711

HUF

Vengrijos forintas

296,11

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7018

PLN

Lenkijos zlotas

4,2792

RON

Rumunijos lėja

4,3843

TRY

Turkijos lira

2,4456

AUD

Australijos doleris

1,3540

CAD

Kanados doleris

1,3434

HKD

Honkongo doleris

10,0981

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6265

SGD

Singapūro doleris

1,6412

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 470,85

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,2174

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,9789

HRK

Kroatijos kuna

7,5500

IDR

Indonezijos rupija

12 742,47

MYR

Malaizijos ringitas

4,0267

PHP

Filipinų pesas

55,031

RUB

Rusijos rublis

41,4400

THB

Tailando batas

39,480

BRL

Brazilijos realas

2,7664

MXN

Meksikos pesas

16,7688

INR

Indijos rupija

73,4980

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 1.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/3

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 155/03

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„ISTARSKI PRŠUT“

EB Nr.: HR-PDO-0005-01041-04.10.2012

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas

„Istarski pršut“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatijos Respublika

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 1.2 klasė. | Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.) |
| --- | --- |

1.2 klasė.

Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Istarski pršut“ – vytintos mėsos produktas, gaminamas iš kiaulės kumpio (užpakalinės kojos) be odos ir poodinio riebalinio audinio, su dubens kaulais. Švieži kumpiai pirmiausia sausai sūdomi druska ir prieskoniais, tada džiovinami ore, jie nėra rūkomi, bet paliekami džiūti mažiausiai dvylikai mėnesių.

„Istarski pršut“ gamybos trukmė skaičiuojama nuo pirmos sūdymo dienos. Jei šviežias kumpis sveria iki 16 kg, gamybos procesas truks mažiausiai 12 mėnesių, o jei sveria daugiau nei 16 kg – mažiausiai 15 mėnesių.

„Istarski pršut“ yra pailgos formos, nes jame yra dubens kaulai. Naga atskiriama prie čiurnos sąnario, pašalinama oda, išskyrus dalį nuo čiurnos sąnario (10–15 cm). Kumpis yra taisyklingai užapvalintais kraštais, jo paviršius plokščias, švarus arba padengtas plonu pelėsio sluoksniu, kuris užtikrina ilgesnį kumpio galiojimo laiką. Perpjautas raumeninis audinys yra vienodos rausvai raudonos spalvos be jokių ryškesnių dėmių, o riebalinis audinys privalo būti baltas. „Istarski pršut“ išskirtinė savybė – vytintos išlaikytos kiaulienos ir žolelių kvapas. Jam būdingas sodrus, intensyvus skonis ir vidutiniškas sūrumas.

Kai produktas paruoštas parduoti, jam būdingos šios fizinės ir cheminės savybės: vandens kiekis turi būti mažesnis nei 55 proc., natrio chlorido kiekis – mažesnis nei 8 proc., o vandens aktyvumas (aw) turi būti mažesnis nei 0,93.

Rinkai tiekiamas „Istarski pršut“ turi sverti ne mažiau nei 7 kg.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Istarski pršut“ gaminamas iš šviežio kiaulienos kumpio:

| | grynaveislių naminių Švedijos „Landrace“, Vokietijos „Landrace“ ir „Large White“ veislių jauniklių; |
| --- | --- |

grynaveislių naminių Švedijos „Landrace“, Vokietijos „Landrace“ ir „Large White“ veislių jauniklių;

| | dviejų iš šių veislių mišrūnų; |
| --- | --- |

dviejų iš šių veislių mišrūnų;

| | šių veislių grįžtamojo kryžminimo būdu išveistų kiaulių; |
| --- | --- |

šių veislių grįžtamojo kryžminimo būdu išveistų kiaulių;

| | trijų F1 kartos („Landrace“ x „Large White“) x „Duroc“ veislių mišrūnų. |
| --- | --- |

trijų F1 kartos („Landrace“ x „Large White“) x „Duroc“ veislių mišrūnų.

Vidutinė skerdžiamo amžiaus grupės kiaulių kūno masė turi būti 180 kg ± 10 proc., o kiaulė turi būti ne jaunesnė kaip 9 mėn. Švieži kumpiai gaminami paliekant dubens kaulus (klubikaulį, dubens kaulą ir gaktikaulį), o kryžkaulis ir uodegos slanksteliai pašalinami. Kryžkaulis pašalinamas pjaunant per kryžmeninį klubakaulio sąnarį, o naga pjaunama nuo čiurnos sąnario. Oda ir poodinis audinys nuo kumpio pašalinami paliekant 10–15 cm nuo čiurnos sąnario. Apdorotas šviežias kumpis turi sverti mažiausiai 13 kg.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Penėjimo etapu „Istarski pršut“ gamybai naudojamos kiaulės šeriamos kombinuotuoju pašaru. Visos kombinuotojo pašaro sudedamosios dalys, išskyrus mineralines medžiagas, vitaminus ir kitus priedus, turi būti iš vietovės, kurioje leidžiama auginti kiaules ir kuri nurodyta 4 skirsnyje. Visų sudedamųjų dalių kilmė turi būti atsekama nuo gamybos vietos iki tvarto ir patvirtinta oficialios sertifikavimo įstaigos.

Paskutiniuoju penėjimo etapu (virš 110 kg) 50 proc. grūdų galima pakeisti miežiais. Be to, kiaulėms šerti galima naudoti kviečius arba kviečių sėlenas, šviežius dobilus ir mėlynžiedes liucernas, moliūgus, kopūstus, pašarinius runkelius, cukrinių runkelių išspaudas, išrūgas ir virtas bulves. Kiaulėms šerti draudžiama naudoti aludarių panaudotus grūdus ir pamazgas.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi „Istarski pršut“ gamybos etapai nuo sūdymo ir slėgimo, vytinimo ir brandinimo iki galutinio produkto pagaminimo turi vykti 4 skirsnyje nurodytoje geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Istarski pršut“ gali būti parduodamas visas (kartu su kaulais) arba pakuotėse, kuriose kumpis gali būti be kaulo, supjaustytas didesniais ar mažesniais vytinto kumpio gabalėliais arba griežinėliais. Šių rūšių vytintas kumpis turi būti supakuotas vakuuminėse arba modifikuotos atmosferos pakuotėse.

Kaulų šalinimo iš vytinto kumpio, pjaustymo gabalėliais arba griežinėliais dalijant į dalis ir pakavimo tolesnės prekybos tikslais procesas turi vykti tik „Istarski pršut“ gamybos vietovėje. Leidžiant vytintą kumpį dalyti į dalis ir pakuoti tik jo gamybos vietovėje labai supaprastinama gamybos proceso kontrolė, sudaromos palankesnės sąlygos atsekti to proceso etapus ir sumažinama galimybė suklastoti etiketes ar jomis piktnaudžiauti. Be to, gamintojai, pjaustydami ir pakuodami gamybos vietoje, gali patys vykdyti šią veiklą arba ją pavesti vykdyti patyrusiems darbuotojams, išmanantiems su „Istarski pršut“, jo savitumu ir kokybe susijusias procedūras, – taip užtikrinama pradinė produkto kokybė net supjausčius ir supakavus.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Pasibaigus brandinimo etapui visiems vytintiems kumpiams, atitinkantiems specifikacijos reikalavimus, suteikiamas prekės ženklas. Jį sudaro kolektyvinis ženklas ir „Istarski pršut“ gamintojo kodas, sutampantis su gamybos patalpų veterinariniu kontrolės numeriu. Kolektyvinis ženklas atrodo taip:

Image

Kai visas produktas ar bet kokia jo pakuotė (visas vytintas kumpis, vytinto kumpio gabalėliai ar griežinėliai) patenka į rinką, ant jo nurodoma ne tik teisės aktais reikalaujama informacija, bet jis turi būti pažymėtas ir etikete su pavadinimu „Istarski pršut“ bei produkto kolektyviniu ženklu. Pavadinimas „Istarski pršut“ turi būti aiškiai perskaitomas, nenuplaunamas ir pabrėžtas aiškiau (padidinant šriftą, jį pakeičiant ar pakeičiant raidžių spalvą (spausdinimo būdą)) nei kitos etiketės, įskaitant kolektyvinį ženklą, gamybos partijos (serijos) numerį, gamintojo prekės ženklus, paveikslėlius ir įrašus.

Prie kilmės vietos nuorodos „Istarski pršut“ draudžiama nurodyti kitus terminus, pvz., būdvardžius „tikras“, „tradicinis“, „rankų darbo“, „būdingas“, „vietinis“, „naminis“ ir pan., arba terminus, perteikiančius Istros pusiasalio vietovardžius, nepriklausomai nuo to, kuria kalba jie tariami ar rašomi.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Žaliavų, iš kurių gaminamas „Istarski pršut“, gamybos vietovė apima tik šias Kroatijos Respublikos apskritis: Istros, Pajūrio-Kalnų (Primorsko-Goranska) (tik žemyninė dalis, neskaitant salų), Karlovaco, Sisako-Moslavinos, Zagrebo, Bjelovaro-Bilogoro, Koprivnicos-Križevcų, Medžimurjės, Virociticos-Padravio, Požegos-Slavonijos, Brodo-Pasavio, Osijeko-Baranios ir Vukovaro-Sremo. Kilmės vietos nuoroda „Istarski pršut“ pirmą kartą buvo užregistruota 2002 m., todėl žaliavų gamybos vietovė gali būti didesnė nei paties galutinio produkto gamybos vietovė.

„Istarski pršut“ gamybos vietovė – tik administracinės Istros apskrities ribose esanti vietovė, išskyrus Istros apskričiai priklausančias salas, kuriose gamyba draudžiama. Istros apskričiai priklauso šie miestai ir savivaldybės: Bujė, Buzetas, Labinas, Novigradas, Pazinas, Porečas, Pula, Rovinis, Umagas, Vodnianas, Balė, Barbanas, Brtonigla, Cerovlė, Fažana, Funtana, Gračiščė, Grožnianas, Kanfanaras, Karoiba, Kašteliro-Labinas, Kršanas, Laniščė, Ližnianas, Lupoglavas, Marčana, Medulinas, Motovunas, Oprtalis, Pičanas, Raša, Sveta Nedželia, Sveti Lovrečas, Miško Sveti Petaras (Sveti Petar u Šumi), Svetvinčenatas, Taras-Vabriga, Tinianas, Višnianas, Vižinada, Vrsaras ir Žminis.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Labiausiai išsiskirianti Istros pusiasalio savybė – Viduržemio jūros klimatas, kuris laipsniškai kinta nuo pakrantės į pusiasalio gilumą ir, veikiamas nuo kalnų sklindančio šalto oro bei netoli esančių Alpių, pamažu virsta žemyniniu. Istros pusiasalyje žiemą vėjuota. Beveik 50 proc. atvejų vėjas pučia iš šiaurės ir rytų. Toks vėjo pasiskirstymas žiemos laikotarpiu naudingas tuo laikotarpiu pradedamai kumpio gamybai (sūdymas ir vytinimas). Specifines natūralias kumpiui vytinti tinkamas sąlygas žiemą lemia šiaurės, šiaurės rytų ir rytų vėjai. Ypač tinkamas vėjas „Bura“ – stiprus šiaurės rytų vėjas, pučiantis nuo Učkos kalnų, nuo pusiasalio gilumos link jūros. Dėl Viduržemio jūros klimato poveikio (šioje teritorijoje žiemą temperatūra nebūna labai žema, oras yra sausas, dažnai pučia šaltas vėjas) natūralios Istros sąlygos puikiai tinka „Istarski pršut“ gamybai. Dėl klimato ypatumų „Istarski pršut“ gali būti vytinamas vien ore, jo nereikia rūkyti. Tai yra reikšmingas veiksnys, turintis įtakos „Istarski pršut“ kokybei ir išskirtinumui, palyginti su kitais vytintais kumpiais.

Žinomas išskirtinis „Istarski pršut“ skonis priklauso ne tik nuo klimato, bet ir nuo patyrusių bei įgudusių daugelio kartų Istros ūkininkų darbo. Viena svarbiausių kiekvieno Istros ūkininko buities veiklos rūšių buvo auginti bei skersti kiaules ir iš vytintos kiaulienos gaminti įvairius tradicinius produktus, iš kurių savo kokybe ir svarba išsiskiria vytintas kumpis.

Tradiciškai kiaulės buvo auginamos ilgiau nei vienus metus ir šeriamos įvairiais pašarais, kurių skirtingais metų laikais būdavo ūkyje: dobilais ir mėlynžiedėmis liucernomis, moliūgais, kopūstais, pašariniais runkeliais, išrūgomis, virtomis bulvėmis ir pan. Kiaulės buvo skerdžiamos tik tada, kai būdavo labai sunkios, t. y. kai sverdavo daug daugiau nei 200 kg. Vytinto kumpio gamybos būdas, kuris seniau skirtinguose kaimuose šiek tiek skyrėsi, buvo suvienodintas 19-ajame amžiuje, ypač tai, kaip gamintojai ruošdavo ir naudodavo sūrymą, kaip slėgdavo kumpį ir kiek laiko šie veiksmai trukdavo. Vienas iš nuo senų laikų naudoto Istros metodo ypatumų yra sauso sūrymo, kuris buvo gaminamas iš druskos ir vienos ar kelių rūšių prieskonių (juodųjų pipirų, česnakų, lauro lapelių ir rozmarino), sudėtis. Kitas šio metodo ypatumas yra būdas, kuriuo kiaulės užpakalinė koja atskiriama nuo skerdenos pusės, ir kumpio formavimo bei apdorojimo būdas. Pavyzdžiui, tradicinis ir unikalus kumpio apdorojimo būdas išliko nuo tų laikų, kai kaimų namų ūkiuose buvo poreikis kuo daugiau riebalinio audinio išlydyti į taukus ir taip išsaugoti juos vėlesniam vartojimui. Todėl pagal tradicinį receptą pirmuoju kumpio ruošimo etapu visa oda ir poodinis riebalinis audinys nuo šviežio kumpio pašalinami, o tai yra retas ir išimtinis gamybos būdas, palyginti su kitose vietovėse naudojamais vytinto kumpio gamybos būdais. Kitas formavimo proceso ypatumas yra tas, kad klubo kaulai nėra pašalinami, todėl lieka daugiau mėsos ir kumpis būna didesnis.

Dar visai neseniai beveik visuose Istros kaimų namų ūkiuose buvo gaminami vytinti kumpiai, todėl buvo nesunku išsaugoti tradicinį gamybos būdą. Nėra įrodymų, kad Istros vytinto kumpio gamintojai kažkada naudojo kitokį gamybos metodą nei tą, kurį paveldėjo iš savo protėvių. Istroje kumpio gamybos menas pradėtas prieš kelis amžius, per kuriuos tradiciniai gamybos metodai buvo patobulinti. Anksčiausio iki šiol rasto įrašo, kuriame tiksliai minimas žodis „pršut“, data siekia 1580 m., kai Ročio savivaldybės dokumentuose glagolitų rašmenimis buvo įrašyta, kad tarp visų kitų patiekalų prefekto vedybų apeigoms buvo užsakytas vytintas kumpis (Draženas Vlahovas, „Knjiga računa općine Roč (1566–1628 m.)“, Državni arhiv u Pazinu (Nacionalinis archyvas Pazine), Pazinas, 2009 m., p. 102–103). Taip pat Ročyje, tik šiek tiek vėliau, 1594 m., vytintas kumpis buvo užsakytas ir patiektas Rašporo kapitonui (šiaurinės Istros Venecijos dalies gubernatoriui) ir jo palydai per Šv. Marinos garbinimo iškilmes (ibid., p. 110–111). Viename 1612 m. įraše teigiama, kad „Učkos kalnus perėjo keturi šimtai uskočių (...). Uskočiai pagrobė daug galvijų, didelius kiekius sūrio, vytinto kumpio, vyno ir kitų maisto gaminių“ (Miroslavas Bertoša, „Istra: doba Venecije“, Zavičajna naklada Žakan Juri, Pula, 1995 m. p. 318). Viename 1810 m. dokumente teigiama, kad pati brangiausia mėsa buvo sūdyta kiauliena – kumpinės jos dalys (Nevio Šettó, „Napoleon u Istri“, IKK Grozd, Pula, 1989 m., p. 54, 100, 112, 116, 139, 141).

5.2.   Produkto ypatumai

„Istarski pršut“ kumpiui būdingas savybes, kuriomis jis išsiskiria iš kitų vytintų kumpių, lėmė kultūrinis Istros kaimo bendruomenės paveldas ir bendros natūralios galimybės Istros pusiasalyje gaminti ir apdoroti žemės ūkio ir maisto produktus. „Istarski pršut“ ypatumus visų pirma lemia trys veiksniai: žaliava, tradicijomis grindžiama gamybos technologija ir galutinio produkto organoleptinės savybės.

Žaliavos ypatumus lemia kontroliuojamas tam tikrų genotipų kiaulių, kurios ilgai penimos ir šeriamos pagal specialius reikalavimus, kad jų kūno masė pasiektų 180 kg, veisimas. Šviežias skerdžiamų sunkių kiaulių kumpis turi sverti daug, nes vytinimo ir brandinimo etapais mėsa netenka labai daug vandens.

Pagal tradicinę technologiją kumpį reikia gaminti taip, kad likę dubens kaulai (os ilium, os pubis ir os Ishii) būtų susijungę, o tai nėra įprasta procedūra vytintą kumpį gaminant kituose regionuose. Konkrečiai kalbant, kai kumpis apdorojamas ir pašalinama oda, šlaunikaulio viršutinė dalis (caput femors), kuri kitų rūšių vytintame kumpyje gali būti matoma vidinės pusės viduryje, paslepiama, o tai yra viena iš pagrindinių šio kumpio vaizdinių savybių. „Istarski pršut“ kumpyje ši viršutinė šlaunikaulio dalis yra paslepiama, nes ji lieka dubens kaulo (acetabulum) viduje.

Visiškai neįprasta technologija, taikoma gaminant šį kumpį, yra ir odos bei riebalinio sluoksnio pašalinimas nuo viso paviršiaus, t. y. iki mėsos. Apdoroti kumpiai sūdomi jūros druska pridedant pipirų, česnako, lauro lapelių ir rozmarino. Tai, kad sūdant kumpį pridedama gausybė prieskonių – dar viena išskirtinė „Istarski pršut“ gamybos ypatybė. Dėl pašalintos odos ir riebalinio sluoksnio kumpis ne tik išdžiūna labiau nei kiti kumpiai, bet ir įgauna dar vieną išskirtinę savybę – išoriniame kumpio paviršiuje auga pelėsis. Vytinimo ir brandinimo etapu augantis paviršiaus pelėsis – dar viena išskirtinė išorinė „Istarski pršut“ ypatybė.

Specifinės „Istarski pršut“ organoleptinės savybės visų pirma pastebimos jo išorėje – kumpis yra be odos ir riebalinio audinio, jame yra dubens kaulai, lemiantys neįprastai pailgą formą, o jo paviršiuje gali būti didesnis ar mažesnis pelėsių sluoksnis.

Galutiniam produktui būdingas ypatingas švelnus, sūrokas skonis, vienoda rausvai raudona spalva ir patraukli raumeninio audinio tekstūra. Kumpyje nėra jokių priedų, nes jis gaminamas tradiciniu būdu.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Priežastinį „Istarski pršut“ ir geografinės vietovės ryšį lemia vytintos mėsos produktų gamybai palankios sąlygos. Natūralias Istros sąlygas lemia Viduržemio jūros klimatas, taigi ten temperatūra žiemą nebūna labai žema, o oras dėl dažnų vėjų yra vėsus ir sausas. Vidutinė temperatūra ir santykinė drėgmė nuo gruodžio iki kovo mėn. puikiai tinka natūraliam mėsos vytinimui. Pradinė žema temperatūra ir laipsniškai mažėjanti santykinė drėgmė sudaro sąlygas įprastam kumpio vytinimo procesui. Dėl šių priežasčių ir siekiant, kad natūralios sąlygos turėtų akivaizdžios įtakos produktui, kumpių sūdymo etapas (pradinis gamybos etapas) gali vykti tik nuo spalio 15 d. iki kovo 20 d. Tradicinis vytinto kumpio gamybos būdas daugiausiai grindžiamas gamybos sezoniškumu, ypač pirmajam gamybos etapui taikomais laiko apribojimais.

Prasidėjus pavasariui ir atšilus dienoms kumpis brandinti perkeliamas į rūsius ar kitas panašias patalpas, kuriose temperatūra ir drėgmė pernelyg nesikeičia. Tokiomis sąlygomis sudaroma ideali aplinka tradicinio „Istarski pršut“ gamybai, kuris vytinamas tik ore, nėra rūkomas, o tai turi didelės reikšmės jo kokybei ir išskirtinumui, palyginti su kitais vytintais kumpiais.

„Istarski pršut“ būdingas ypatybes, kuriomis jis akivaizdžiai išsiskiria iš kitų vytintų kumpių, lemia ne tik klimato sąlygos, bet ir kultūrinis Istros kaimo bendruomenės paveldas, t. y. daugelio kartų Istros ūkininkų patirtis ir įgūdžiai. Jie gamindavo vytintus kumpius tik iš labai sunkių kiaulių (sveriančių daugiau nei 180 kg), kurios būdavo šeriamos dobilais, mėlynžiedėmis liucernomis, moliūgais, kopūstais, pašariniais runkeliais, išrūgomis, virtomis bulvėmis ir pan. Nors šiais laikais minėti pašarai kiaulėms penėti nebenaudojami, juos leidžiama naudoti paskutiniuoju penėjimo etapu, siekiant išlaikyti tradicinius penėjimo ypatumus ir išgauti ypatingos kokybės mėsą.

Kumpio apdorojimo procesas gaminant „Istarski pršut“ buvo išsaugotas nuo tų laikų, kai kaimų namų ūkiuose buvo poreikis kuo daugiau riebalinio audinio išlydyti į taukus ir taip išsaugoti juos vėlesniam vartojimui. Todėl pagal tradicinius receptus pirmuoju „Istarski pršut“ ruošimo etapu visa oda ir poodinis riebalinis audinys pašalinami iki mėsos, o tai yra retas, beveik išimtinis gamybos būdas, palyginti su kituose regionuose naudojamais gamybos būdais, kai kumpis paprastai vytinamas su oda. Dar viena ypatybė, dėl kurios „Istarski pršut“ skiriasi nuo kitų kumpių, yra susijusi su tradicine gamybos technologija, pagal kurią kumpį reikia apdoroti taip, kad jame liktų dubens kaulai. Dėl savito kumpio apdorojimo „Istarski pršut“ visada būna šiek tiek didesnis ir sunkesnis nei kituose regionuose gaminami vytinti kumpiai, nors šie paliekami su oda ir poodiniu riebaliniu sluoksniu.

Kumpio vytinimas be odos ir poodinio riebalinio sluoksnio, kai visą raumeninio audinio paviršių tiesiogiai veikia oras, o brandinimo etapu paviršius pasidengia pelėsiu, lemia šiek tiek kitokias brandinimo proceso aplinkybes, o vėliau – išskirtines „Istarski pršut“ organoleptines savybes.

„Istarski pršut“ kvapo ir skonio ypatumus lemia tai, kad sūdant pridedama įvairių prieskonių. Prieskonių poveikis „Istarski pršut“ labai svarbus, nes, priešingai nei kitų vytinto kumpio rūšių, visas šio kumpio paviršius su jais liečiasi, taigi jų skonis gali lengviau ir giliau įsigerti į visas kumpio dalis.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis (3))

Kroatijos Respublikos žemės ūkio ministerijos (nacionalinės valdžios institucijos) tinklalapis:

http://www.mps.hr/UserDocsImages/Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Žr. 2 išnašą.

---

| 1.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/9

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 155/04

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„VALAŠSKÝ FRGÁL“

EB Nr:. CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Valašský frgál“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Čekijos Respublika

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 2.4 klasė. | Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai |
| --- | --- |

2.4 klasė.

Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Tai apvalus 30–32 cm skersmens pyragas, šnekamojoje kalboje dar vadinamas „vdolek“, „pecák“ arba „lopaťák“. Šis pyragas gaminamas iš aukštos kokybės mielinės tešlos, kuri padengiama viršutiniu sluoksniu.

Iškeptas pyragas yra aukso spalvos, o viršutinio sluoksnio spalva priklauso nuo jo rūšies. Viršutinio sluoksnio paviršius gali būti padengtas šviesiais trupiniais, kuriuos galima apibarstyti meduolių trupiniais ar maltu cinamonu arba apšlakstyti sviestu ir pabarstyti cukrumi.

Viršutiniam sluoksniui naudojamos kriaušės, varškės sūris, aguonos, džemas (povidla), vaisiai (slyvos, obuoliai, mėlynės, abrikosai), graikiniai riešutai, kopūstai (švieži arba rauginti), morkos ir kaliaropės. Viršutinis sluoksnis sudaro 42–48 proc. viso produkto.

Pyragas dedamas ant apskrito popierinio pagrindo ir dažniausiai pakuojamas į nuo šilumos susitraukiančią pakuotę arba kitokią rinkoje naudojamą maisto produktams skirtą pakuotę. Jį galima pakuoti ir į kartonines, plastikines ar medines dėžutes arba riebalų nepraleidžiančio popieriaus pakuotes.

Pakavimo rūšys: visas pyragas – 600–700 g, pusė pyrago – 300–350 g, ketvirtis pyrago – 150–175 g.

Tose patalpose, kuriose pyragai gaminami, juos galima parduoti nesupakuotus.

„Valašský frgál“ gali būti parduodamas ir užšaldytas. Užšaldymo procesas nekeičia produkto savybių. Į šaldiklį dedamas jau supakuotas pyragas. Užšaldytą produktą galima laikyti – 18 °C ar mažesnėje temperatūroje devynis mėnesius. Atšildžius produktą rekomenduojama suvartoti per 24 val. Reikiama su galiojimo laiku ir laikymo sąlygomis susijusi informacija nurodoma ant pakuotės.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Tešlai gaminti naudojamos šios žaliavos: pusiau rupūs kvietiniai miltai arba trijų rūšių miltų (smulkaus malimo, pusiau rupių ir rupių) mišinys, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, augaliniai riebalai ar aliejus arba lydyti kiaulių taukai, arba sviestas, pasterizuoti arba švieži kiaušinių tryniai, pieno milteliai, šviežias pienas arba geriamasis vanduo, vaisių sultys (citrinų, obuolių, kriaušių), kepimo mielės ir druska. Šiais laikais leidžiama pridėti tešlai purumo suteikiančios medžiagos, kad produktas išliktų šviežias.

Pagrindinė sudedamoji dalis yra miltai. Kitų sudedamųjų dalių svorio proporcijos privalo būti tokios: riebalų (augalinių riebalų ar aliejaus arba lydytų kiaulės taukų, arba sviesto) – ne mažiau nei 20 proc., cukraus arba saldiklio (fruktozės) – ne mažiau kaip 10 proc. (jei naudojamas kitas saldiklis, kiekis priklauso nuo jo saldumo), kiaušinių trynių – ne mažiau kaip 5 proc. Vaisių sulčių, mielių, druskos ir kitų skonio suteikiančių žaliavų kiekis priklauso nuo atskirų gamintojų naudojamo recepto.

Prieš kepant viršutinis sluoksnis privalo sudaryti maždaug 42–48 proc. viso „Valašský frgál“ svorio.

Viršutiniam sluoksniui naudojamos šios žaliavos:

| | iš kriaušių gaminamas viršutinis sluoksnis: kriaušių džemas (povidla), pagamintas iš džiovintų kriaušių, slyvų džemas (povidla) arba vaisių džemas, džiovinti obuoliai, tarkuoti meduoliai, etiloksihidrato pagrindo kvapioji medžiaga (toliau – kvapioji medžiaga), malti tikrieji anyžiai, vanilinis cukrus, geriamasis vanduo; |
| --- | --- |

iš kriaušių gaminamas viršutinis sluoksnis: kriaušių džemas (povidla), pagamintas iš džiovintų kriaušių, slyvų džemas (povidla) arba vaisių džemas, džiovinti obuoliai, tarkuoti meduoliai, etiloksihidrato pagrindo kvapioji medžiaga (toliau – kvapioji medžiaga), malti tikrieji anyžiai, vanilinis cukrus, geriamasis vanduo;

| | iš varškės sūrio gaminamas viršutinis sluoksnis: minkštas varškės sūris, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, pasterizuoti arba švieži kiaušinių tryniai, geriamasis vanduo, razinos, vanilinis cukrus arba vanilinis pudingas, vaisių sultys (pasirinktinai), aliejus, kvapioji medžiaga, muskato kevalo milteliai, varškės sūrio stabilizatorius, miško uogos; |
| --- | --- |

iš varškės sūrio gaminamas viršutinis sluoksnis: minkštas varškės sūris, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, pasterizuoti arba švieži kiaušinių tryniai, geriamasis vanduo, razinos, vanilinis cukrus arba vanilinis pudingas, vaisių sultys (pasirinktinai), aliejus, kvapioji medžiaga, muskato kevalo milteliai, varškės sūrio stabilizatorius, miško uogos;

| | iš aguonų gaminamas viršutinis sluoksnis: maltos aguonos, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, pieno milteliai arba šviežias pienas, geriamasis vanduo, augaliniai riebalai, smulkaus malimo kvietiniai miltai, vanilinis cukrus, razinos, džiūvėsėliai, maltas cinamonas, kvapioji medžiaga; |
| --- | --- |

iš aguonų gaminamas viršutinis sluoksnis: maltos aguonos, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, pieno milteliai arba šviežias pienas, geriamasis vanduo, augaliniai riebalai, smulkaus malimo kvietiniai miltai, vanilinis cukrus, razinos, džiūvėsėliai, maltas cinamonas, kvapioji medžiaga;

| | iš džemo (povidla) gaminamas viršutinis sluoksnis: slyvų džemas (povidla), vanilinis cukrus arba saldiklis, geriamasis vanduo, kvapioji medžiaga; |
| --- | --- |

iš džemo (povidla) gaminamas viršutinis sluoksnis: slyvų džemas (povidla), vanilinis cukrus arba saldiklis, geriamasis vanduo, kvapioji medžiaga;

| | iš obuolių gaminamas viršutinis sluoksnis: tarkuoti arba troškinti obuoliai, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, vanilinis cukrus, maltas cinamonas, smulkinti riešutai, razinos, geriamasis vanduo; |
| --- | --- |

iš obuolių gaminamas viršutinis sluoksnis: tarkuoti arba troškinti obuoliai, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, vanilinis cukrus, maltas cinamonas, smulkinti riešutai, razinos, geriamasis vanduo;

| | iš mėlynių gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios, troškintos ar užšaldytos mėlynės, mėlynių džemas; |
| --- | --- |

iš mėlynių gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios, troškintos ar užšaldytos mėlynės, mėlynių džemas;

| | iš abrikosų gaminamas viršutinis sluoksnis: švieži, troškinti ar užšaldyti abrikosai, abrikosų džemas; |
| --- | --- |

iš abrikosų gaminamas viršutinis sluoksnis: švieži, troškinti ar užšaldyti abrikosai, abrikosų džemas;

| | iš slyvų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios, troškintos arba užšaldytos slyvos, slyvų džemas (povidla), maltos aguonos, cukrus arba saldiklis; |
| --- | --- |

iš slyvų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios, troškintos arba užšaldytos slyvos, slyvų džemas (povidla), maltos aguonos, cukrus arba saldiklis;

| | iš riešutų gaminamas viršutinis sluoksnis: malti riešutai (graikiniai, lazdyno riešutai arba jų mišinys), cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, smulkaus malimo kvietiniai miltai, pienas, sviestas, augaliniai riebalai arba aliejus, džiūvėsėliai, abrikosų džemas, geriamasis vanduo, razinos, vanilinis cukrus, kvapioji medžiaga; |
| --- | --- |

iš riešutų gaminamas viršutinis sluoksnis: malti riešutai (graikiniai, lazdyno riešutai arba jų mišinys), cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, smulkaus malimo kvietiniai miltai, pienas, sviestas, augaliniai riebalai arba aliejus, džiūvėsėliai, abrikosų džemas, geriamasis vanduo, razinos, vanilinis cukrus, kvapioji medžiaga;

| | iš kopūstų gaminamas viršutinis sluoksnis: supjaustyti švieži arba gerai nuskalauti rauginti kopūstai, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, sviestas arba augaliniai riebalai ar aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, malti juodieji pipirai, druska; |
| --- | --- |

iš kopūstų gaminamas viršutinis sluoksnis: supjaustyti švieži arba gerai nuskalauti rauginti kopūstai, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, sviestas arba augaliniai riebalai ar aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, malti juodieji pipirai, druska;

| | iš morkų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios morkos, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, vanilinis cukrus, aguonos, sviestas, augaliniai riebalai, aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, maltas cinamonas, druska; |
| --- | --- |

iš morkų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios morkos, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, vanilinis cukrus, aguonos, sviestas, augaliniai riebalai, aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, maltas cinamonas, druska;

| | iš kaliaropių gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios kaliaropės, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, sviestas arba augaliniai riebalai ar aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, citrinų arba obuolių sultys, geriamasis vanduo, malti juodieji pipirai, šviežios arba džiovintos petražolės, druska. |
| --- | --- |

iš kaliaropių gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios kaliaropės, cukrinių runkelių cukrus arba saldiklis, sviestas arba augaliniai riebalai ar aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, citrinų arba obuolių sultys, geriamasis vanduo, malti juodieji pipirai, šviežios arba džiovintos petražolės, druska.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi etapai, nuo tešlos ruošimo (dėl naudojamo metodo (tešlai naudojamos mielės) tarp atskirų gamybos etapų negali būti jokio uždelsimo) ir viršutinio sluoksnio užtepimo iki pyrago kepimo ir jo pakavimo, privalo vykti nustatytoje geografinėje vietovėje, siekiant užtikrinti kokybę ir laikytis higienos reikalavimų. Viršutinis sluoksnis gali būti gaminamas ne tik nustatytoje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Pjaustyti ir pakuoti gamintojo patalpose būtina dėl produkto, kuris skirtas suvartoti per trumpą laiką, pobūdžio ir siekiant išlaikyti kokybę. Jei pagamintas produktas būtų vežamas nesupakuotas, jo kokybė suprastėtų dėl įtrūkimų ar formos pakitimų arba dėl higienos reikalavimų pažeidimo. Be to, prie produkto pakuotės reikia priklijuoti etiketę, kurioje nurodoma su gamintoju susijusi informacija, produkto sudėtis ir visa kita privaloma informacija, kuria užtikrinama, kad produktas pagamintas nustatytoje vietovėje, ir kuria remiamasi per bet kokį galimą patikrinimą.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

„Valašský frgál“ gamintojai ant produkto pakuotės privalo aiškiai nurodyti pavadinimą „Valašský frgál“. Vartotojų informavimo, tikrinimo įstaigų atliekamų patikrų ir produkto atsekamumo tikslais ant pakuotės taip pat bus nurodomas saugomos geografinės nuorodos logotipas. Jei produktas parduodamas nesupakuotas, pardavimo vietoje privaloma aiškiai nurodyti, kad parduodamas „Valašský frgál“.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Valachija – Čekijos Respublikos pietryčiuose esantis geografinis regionas. Ją sudaro šios savivaldybės (iš rytų į vakarus): Didžiosios Karlovicės (Velké Karlovice), Kalnų Bečva (Horní Bečva), Čeladna, Kunčicės prie Ondržeinyko, Kozlovicės, Merkovicės, Ticha, Vlčovicės, Kopršivnicės, Štramberkas, Lichnovas, Veržovicės, Morškovas, Hodslavicės, Stranykas, Kojetynas, Loučka, Bernarticės, Hūrka, Starojicka Lhota, Visoka, Hustopečės, Miloticės, Špičkai, Skalička, Kalnų Tešicės (Horní Tešice), Rouskė, Všechovicės, Provodovicės, Komarnas, Podhradny Lhota, Rainochovicės, Držkova, Rusava, Lukovečekas, Frištakas, Mladcova, Zlynas-Prštnė, Zlynas-Jaroslavicės, Bržeznicė, Želechovicės, Lypa, Zadveržicės, Vizovicės, Slopnė, Haluzicės, Vlachovicės, Vrbeticės, Popovas, Jestršabai, Štytna prie Vlaržos, Bilnicė, Brumovas, Nedašovas, Nedašovo Lhota, Študlovas, Stršelna, Francova Lhota, Valachijos Senicės, Hovezai, Halenkovas ir Naujasis Hrozenkovas (Nový Hrozenkov).

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Senais laikais Valachijos gyventojų dažniausiai naudojamas tradicinis vaisių konservavimo metodas buvo džiovinimas. Likusį metų laikotarpį džiovinti vaisiai buvo naudojami įvairiausiais kulinarijos tikslais. Būdingiausias jų naudojimo pavyzdys – iš džiovintų kriaušių gaminamas kriaušių džemas (povidla). Valachijoje „frgál“ viršutinis sluoksnis gaminamas tik iš vienos rūšies užtepo. Tai yra tradicinis šio pyrago gamybos būdas. Istoriniuose šaltiniuose taip pat teigiama, kad ant „frgál“ niekada nebūna daugiau nei vienos rūšies viršutinio sluoksnio.

5.2.   Produkto ypatumai

„Valašský frgál“ skiriasi nuo kitų pyragų visų pirma dėl šių savybių:

| — | dėl tešlos ruošimo metodo ir jos sudėties: pirmiausia visos skystos sudedamosios dalys išplakamos iki vientisos masės. Po to pilami išlydyti riebalai ir viskas vėl suplakama iki vientisos masės. Tik tada dedamas paruoštas raugas, o paskui pamažu dedama miltų, taip formuojant vientisą tešlą, kuri maišoma tol, kol pasirodo burbulai (joje yra daug oro). Tešla turi būti nelipni, |
| --- | --- |

—

dėl tešlos ruošimo metodo ir jos sudėties: pirmiausia visos skystos sudedamosios dalys išplakamos iki vientisos masės. Po to pilami išlydyti riebalai ir viskas vėl suplakama iki vientisos masės. Tik tada dedamas paruoštas raugas, o paskui pamažu dedama miltų, taip formuojant vientisą tešlą, kuri maišoma tol, kol pasirodo burbulai (joje yra daug oro). Tešla turi būti nelipni,

| — | dėl apvalios formos, išgaunamos tešlą kočiojant viena ranka ritinamu kočėlu, kuris taip pat kilęs iš Valachijos. Tolygiai kočiojant nuo vidurio link kraštų, tešla ne tik tampa plona, bet iškepta būna tanki, minkšta ir smulkios tekstūros, |
| --- | --- |

—

dėl apvalios formos, išgaunamos tešlą kočiojant viena ranka ritinamu kočėlu, kuris taip pat kilęs iš Valachijos. Tolygiai kočiojant nuo vidurio link kraštų, tešla ne tik tampa plona, bet iškepta būna tanki, minkšta ir smulkios tekstūros,

| — | dėl būdingo viršutinio sluoksnio, ypač pagaminto iš džiovintų vaisių (kriaušių), |
| --- | --- |

—

dėl būdingo viršutinio sluoksnio, ypač pagaminto iš džiovintų vaisių (kriaušių),

| — | dėl to, kad „Valašský frgál“ visada padengiamas tik vienos rūšies viršutiniu sluoksniu (jo rūšys niekada nemaišomos). Viršutinis sluoksnis sudaro didelę pyrago dalį – apie 42–48 proc. jo svorio prieš kepant. Viršutinio sluoksnio paviršius gausiai padengiamas trupiniais, kuriuos galima pabarstyti meduolių trupiniais arba maltu cinamonu. Iškepus galima pabarstyti cukrumi ir apšlakstyti sviestu. |
| --- | --- |

—

dėl to, kad „Valašský frgál“ visada padengiamas tik vienos rūšies viršutiniu sluoksniu (jo rūšys niekada nemaišomos). Viršutinis sluoksnis sudaro didelę pyrago dalį – apie 42–48 proc. jo svorio prieš kepant. Viršutinio sluoksnio paviršius gausiai padengiamas trupiniais, kuriuos galima pabarstyti meduolių trupiniais arba maltu cinamonu. Iškepus galima pabarstyti cukrumi ir apšlakstyti sviestu.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Ši paraiška grindžiama ir produkto ypatumais, ir geru jo vardu visoje Valachijoje ir už jos ribų. Pirmieji rašytiniai šaltiniai apie didelius pyragus, vadinamus „vdolek“ arba „frgál“, randami nuo 1826 m. leistame J. H. A. Gallašo metraštyje „Bromatologia moravo-rustica“. Jame pateikiama informacijos apie kvietinių ar ruginių miltų pyragus, padengtus varškės sūriu, vaisių džemu (povidla) arba užtepu, gaminamu iš šiam regionui būdingų troškintų ir sutrintų džiovintų kriaušių, kurie gaminami tik nustatytoje Valachijos geografinėje vietovėje.

„Valašský frgál“ gaminamas pagal tradicinius nustatytos geografinės vietovės receptus, rastus rašytiniuose šaltiniuose nuo 1826 m. Šio išskirtinio pyrago kepimo tradicija ypač susijusi su Valachijoje vykstančiais šventiniais renginiais, pvz., vestuvėmis, krikštynomis, Kalėdomis, Velykomis ir derliaus nuėmimu. Neturtingos šeimos jį valgydavo tik per Kalėdas. Turtingesnės šeimos jį valgydavo ir sekmadieniais. Toks pyrago dydis (30–32 cm skersmens) nusistovėjo todėl, kad buvo naudojamas visas ližės, skirtos duonai į krosnį pašauti, paviršius. Šie pyragai dažniausiai buvo kepami iš namuose gaminamų žaliavų, ypač džiovintų vaisių, varškės sūrio, namie maltų miltų, sviesto, lydytų kiaulių taukų, sėmenų aliejaus, kiaušinių ir pieno.

Populiariausia rūšis – „Valašský frgál“, kurio viršutinis sluoksnis gaminamas iš džiovintų kriaušių. Paprastai prie kiekvieno Valachijoje esančio pastato augdavo kriaušė. Labiausiai paplitusi kriaušių rūšis buvo ovesňanka, kurios vaisiai, nors ir maži, buvo sultingi ir labai saldūs. Kitos kriaušių rūšys, ypač tos, kurios sunoksta rudens mėnesiais, taip pat buvo tinkamos džiovinti. Jas visada reikėdavo palikti nokti iki pirmųjų šalnų. Tada nesmulkintos kriaušės būdavo lėtai džiovinamos džiovinimo kameroje, kaitinamoje malkomis (geriausia vaismedžių). Būdavo labai svarbu kriaušes visiškai išdžiovinti ir tada laikyti pastogėse pakabintuose pintuose krepšiuose. Receptai, kaip iš džiovintų kriaušių gaminti povidla ir kaip daryti šiuos didelius pyragus su įvairiais viršutiniais sluoksniais, buvo perduodami iš kartos į kartą keletą amžių.

19-ajame amžiuje šių pyragų geras vardas pasklido iki pat sostinės Prahos. 19-ojo amžiaus pabaigoje Holešovicėse, Prahoje, buvo surengta nacionalinė paroda, į kurią su daugybe kitų produktų iš Valachijos buvo atvežti ir šie pyragai – ten jie sulaukė didelio pasisekimo. „Valašský frgál“ išlaikė savo gerą vardą iki šių dienų (daug informacijos galima rasti internete, regioninėje ir nacionalinėje spaudoje, taip pat turistų vadovuose) ir parodose bei mugėse laimėjo įvairių apdovanojimų (2006 ir 2008 m. – „Zlatá Salima“, 2006, 2007 ir 2008 m. – „Perla Zlínska“, 2006 m. – „Trendy“, 2006 m. – „HIT 2006 Moderní obchod“, 2007 m. – „Značka kvality KLASA“).

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis (3))

Visą produkto specifikacijos tekstą galite rasti svetainėje:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Žr. 2 išnašą.

---

| 1.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 155/13

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 155/05

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„FOCACCIA DI RECCO COL FORMAGGIO“

EB Nr.: IT-PGI-0005-0944-31.01.2012

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Focaccia di Recco col formaggio“

2.   Valstybė narė ar trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 2.4 klasė. | Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai |
| --- | --- |

2.4 klasė.

Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Focaccia di Recco col formaggio“ – tai iš paprastų kviečių miltų, ypač tyro alyvuogių aliejaus, vandens ir druskos užminkytas, šviežiu, minkštos masės sūriu įdarytas, krosnyje kepamas gaminys.

Vartotojams pateikiamo gaminio „Focaccia di Recco col formaggio“ savybės:

| | Forma: apvali, kvadratinė arba keturkampė. |
| --- | --- |

Forma: apvali, kvadratinė arba keturkampė.

| | Dydis:






  — | apvalios formos gaminys būna ne mažesnio kaip 25 cm skersmens, |
| --- | --- | --- |

Dydis:

—

apvalios formos gaminys būna ne mažesnio kaip 25 cm skersmens,

| — | kvadratinės formos gaminio šonai būna 25–120 cm ilgio, |
| --- | --- |

—

kvadratinės formos gaminio šonai būna 25–120 cm ilgio,

| — | keturkampės formos gaminio ilgis būna ne didesnis kaip 120 cm, o plotis – ne mažesnis kaip 25 cm, |
| --- | --- |

—

keturkampės formos gaminio ilgis būna ne didesnis kaip 120 cm, o plotis – ne mažesnis kaip 25 cm,

| — | aukštis ties kraštais – mažesnis kaip 1 cm. |
| --- | --- |

—

aukštis ties kraštais – mažesnis kaip 1 cm.

| | Išvaizda:






  — | paviršius – nereguliarus, su pūslelėmis, |
| --- | --- | --- |

Išvaizda:

—

paviršius – nereguliarus, su pūslelėmis,

| — | viršutinė dalis – auksinės spalvos, vietomis pamarginta tamsiai rudos spalvos dėmelėmis ar linijomis, |
| --- | --- |

—

viršutinė dalis – auksinės spalvos, vietomis pamarginta tamsiai rudos spalvos dėmelėmis ar linijomis,

| — | apatinė dalis – geltonos gintaro spalvos, ne balta, |
| --- | --- |

—

apatinė dalis – geltonos gintaro spalvos, ne balta,

| — | įdaras – ištirpęs kreminės konsistencijos sūris, |
| --- | --- |

—

įdaras – ištirpęs kreminės konsistencijos sūris,

| — | konsistencija liečiant – trapi išorinė dalis ir minkštas vidus. |
| --- | --- |

—

konsistencija liečiant – trapi išorinė dalis ir minkštas vidus.

Ragaujant gaminį jaučiamas malonus, lengvai apkeptos duonos, pieno ir šviežio sūrio aromatas; gaminys būna traškus, sūroko skonio, o įdarui naudojamas sūris – saldus, švelniai ir maloniai rūgštelėjęs.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Focaccia di Recco col formaggio“ gaminti turi būti naudojamos šios sudėtinės dalys:

| — | „00“ tipo paprastų kviečių miltai, kurių: W > 300, P/L – ne mažiau kaip 0,50 (vietoj jų gali būti naudojami „00“ tipo manitobos miltai), |
| --- | --- |

—

„00“ tipo paprastų kviečių miltai, kurių: W > 300, P/L – ne mažiau kaip 0,50 (vietoj jų gali būti naudojami „00“ tipo manitobos miltai),

| — | natūralus vanduo, |
| --- | --- |

—

natūralus vanduo,

| — | ypač tyras alyvuogių aliejus, |
| --- | --- |

—

ypač tyras alyvuogių aliejus,

| — | smulki druska, |
| --- | --- |

—

smulki druska,

| — | šviežias, minkštos masės sūris. |
| --- | --- |

—

šviežias, minkštos masės sūris.

Gaminiui „Focaccia di Recco col formaggio“ naudojamas iš šviežio pasterizuoto karvės pieno pagamintas sūris.

Pienas gali būti perdirbamas bet kurioje geografinėje vietovėje.

„Focaccia di Recco col formaggio“ įdaromas kreminės konsistencijos sūriu (į gaminį nededama grietinės), kuris tinka kepti aukštoje temperatūroje, t. y. jis nesusiskaido į gijas, neišskiria išrūgų ir jame nesusidaro oro pūslelių.

„Focaccia di Recco col formaggio“ gaminti naudojamas šių savybių turintis sūris:

| Savybė | Parametras |
| --- | --- |
| Forma | gretasienis su suapvalintais kraštais |
| Dydis | pagrindo šonai statūs ir plokšti, 4–5 cm aukščio, šonų ilgis – atitinkamai 15–20 cm ir 8–10 cm |
| Svoris | 0,7–2 kg |
| Masės savybės | minkšta, šiek tiek standi, pieniškos vientisos konsistencijos, be akučių |
| Spalva | balta su skaidriais atspalviais |
| Drėgnis bendroje produkto masėje | 57–60 % |
| Baltymų kiekis bendroje produkto masėje | 13–15 % |
| Riebalų kiekis bendroje produkto masėje | 21–24 % |
| Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje | 48–60 % |

Savybė

Parametras

Forma

gretasienis su suapvalintais kraštais

Dydis

pagrindo šonai statūs ir plokšti, 4–5 cm aukščio, šonų ilgis – atitinkamai 15–20 cm ir 8–10 cm

Svoris

0,7–2 kg

Masės savybės

minkšta, šiek tiek standi, pieniškos vientisos konsistencijos, be akučių

Spalva

balta su skaidriais atspalviais

Drėgnis bendroje produkto masėje

57–60 %

Baltymų kiekis bendroje produkto masėje

13–15 %

Riebalų kiekis bendroje produkto masėje

21–24 %

Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje

48–60 %

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi „Focaccia di Recco col formaggio“ gamybos etapai – nuo tešlos paruošimo ir minkymo iki įdarymo ir kepimo – turi vykti 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Gaminys „Focaccia di Recco col formaggio“ gali būti parduodamas visas arba padalytas į porcijas.

Gaminį draudžiama iš anksto apkepti, giliai užšaldyti, užšaldyti ar naudoti kitus konservavimo metodus.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Gaminys ženklinamas iš krakmolo pagamintu ir ant kepinio viršaus uždedamu apvalios formos vafliuku. Ant vaflio nurodomas gaminio pavadinimas „Focaccia di Recco col formaggio“. Šalia jo visada privalo būti visais žodžiais pateiktas užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ (Saugoma geografinė nuoroda) ir jo santrumpa.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Focaccia di Recco col formaggio“ gamybos vietovę sudaro visa Reko komunos teritorija ir gretimų Avenjo, Sorio ir Kamoljo komunų teritorijos.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

„Focaccia di Recco col formaggio“ gamybos vietovę sudarančios komunos išsidėsčiusios vietos istorikų vadinamoje Reko slėnio teritorijoje, kurios rytines ribas žymi Kamoljo komunoje esantis Portofino kalnas ir kuri driekiasi iki slėnio vakaruose esančio Sorio miestelio ir apima Reko ir (šiaurėje) Avenjo komunos teritorijas.

Šioje vietovėje apsigyvenę Reko miestelio kepėjai nuo praeito amžiaus 7-ojo ir 8-ojo dešimtmečių pradėjo pagal Reko vietos tradicijas gaminti „Focaccia di Recco col formaggio“.

Kepėjai turi puikiai išmanyti tradicinį tešlos ruošimo būdą. Tešla pirmiausia traukiama, po to – kočiojama rankomis, kol gaunami du itin ploni, nesutrūkinėję ir beveik peršviečiami tešlos lakštai. Šis išskirtinis tešlos kočiojimo būdas, kol gaunami du ploni lakštai, naudojamas tik šioje geografinėje gamybos vietovėje.

5.2.   Produkto ypatumai

Gaminį „Focaccia di Recco col formaggio“ sudaro du labai plonai iškočiotos tešlos sluoksniai, tarp kurių dedamas sūris. Šį gaminį nuo kitų tipiškų itališkų fokačijų lengva atskirti dėl jo išvaizdos – jis būna itin plonas ir įdarytas lydyto sūrio sluoksniu. Kitas „Focaccia di Recco col formaggio“ ypatumas – įdarui naudojamas saldaus, tačiau lengvai ir maloniai rūgštelėjusio skonio ir kreminės konsistencijos sūris.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Apie „Focaccia di Recco col formaggio“ gerą vardą liudija jau daug metų rengiami gaminiui skirti istoriniai renginiai, taip pat svarbios žurnaluose, Italijos ir užsienio kulinarijos knygose skelbiamos recenzijos, kuriose aprašant gaminį pabrėžiamas tešlos lakštų plonumas ir malonus sūrio skonis.

Viena svarbiausių švenčių – nuo 1955 m. paskutinę gegužės mėnesio savaitę rengiama „Festa della focaccia“. Tai didžiausia gaminiui „Focaccia di Recco col formaggio“ skirta šventė ir geriausia proga jo paragauti.

Prie „Focaccia di Recco col formaggio“ gero vardo laipsniško plitimo prisidėjo tokie nacionaliniu mastu organizuojami renginiai, kaip „Salone del Gusto di Torino“, „Cheese a Brà“, „Artigiano in Fiera a Milano“, „Salone Nautico di Genova“.

Nuo pirmųjų 7-ojo dešimtmečio metų suklestėjus Italijos ekonomikai ir išaugus turistų srautui „Focaccia di Recco col formaggio“ tapo vis labiau žinomas ir jo paklausa didėjo. Tai liudija daugelis to meto laikraščiuose ir žurnaluose skelbtų gaminiui skirtų straipsnių. 1967 m. į gaminį Amerikos gurmanų dėmesį atkreipia JAV dienraštis „Daily American“ – jame fokačija apibūdinama kaip „pati puikiausia“.

Dar vienas šaltinis, iš kurio matyti, kaip produktas tapo tipišku ir gerai žinomu produktu – pirmieji Italijos kulinarijos vadovai (Guide Veronelli all’Italia piacevole, leid. Garzanti, Milanas, 1968 m., Guida gastronomica d’Italia, leid. TCI, Milanas, 1969 m.).

Nuo tada iki mūsų dienų „Focaccia di Recco col formaggio“ kaip autentiškas firminis patiekalas minimas beveik kiekvienoje regiono ar vietos kulinarijos knygoje, visuose vyno ir maisto vadovuose ir daugelyje specializuotų žurnalų.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis (3))

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę prieštaravimų pateikimo procedūrą, paskelbdamos SGN „Focaccia di Recco col formaggio“ pripažinimo paraišką 2011 m. rugpjūčio 5 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 181.

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (http://www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità e sicurezza“ (Kokybė ir saugumas), po to – „Disciplinari di produzione all'esame dell'UE“ (ES nagrinėjamos specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Žr. 2 išnašą.

---