# Официален вестник C 229/2013

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2013.229.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 229 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 568 август 2013 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2013.229.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 229

Издание на български език

Информация и известия

Година 568 август 2013 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2013/C 229/01 | Покана за представяне на мнения относно проекта за Регламент на Комисията относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) | 1 |
| 2013/C 229/02 | Проект Регламент (ЕС) No .../... на Комисията от 17 юли 2013 година относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) (
  1
  ) | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2013/C 229/01

Покана за представяне на мнения относно проекта за Регламент на Комисията относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis)

de minimis

1

2013/C 229/02

Проект Регламент (ЕС) No .../... на Комисията от 17 юли 2013 година относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) (
  1
  )

de minimis

1

1

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2013/C 229/03 | Обменен курс на еврото | 10 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ |
| 2013/C 229/04 | Информация, която държавите-членки съобщават относно забрана на риболовни дейности | 11 |
| 2013/C 229/05 | Информация, която държавите-членки съобщават относно забрана на риболовни дейности | 11 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО |
| | Надзорен орган на ЕАСТ |
| 2013/C 229/06 | Сведения, които държавите от ЕАСТ съобщават във връзка с държавните помощи, отпуснати съгласно акта, посочен в точка 1й от приложение XV към Споразумението за ЕИП (Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване) | 12 |
| 2013/C 229/07 | Липса на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП | 16 |
| 2013/C 229/08 | Липса на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП | 17 |
| 2013/C 229/09 | Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно държавната помощ за финансирането на концертна зала и конферентен център Harpa | 18 |
| 2013/C 229/10 | Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно държавната помощ във връзка с потенциална помощ за Nasjonal digital læringsarena (NDLA) | 31 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2013/C 229/03

Обменен курс на еврото

10

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

2013/C 229/04

Информация, която държавите-членки съобщават относно забрана на риболовни дейности

11

2013/C 229/05

Информация, която държавите-членки съобщават относно забрана на риболовни дейности

11

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО

Надзорен орган на ЕАСТ

2013/C 229/06

Сведения, които държавите от ЕАСТ съобщават във връзка с държавните помощи, отпуснати съгласно акта, посочен в точка 1й от приложение XV към Споразумението за ЕИП (Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване)

12

2013/C 229/07

Липса на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП

16

2013/C 229/08

Липса на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП

17

2013/C 229/09

Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно държавната помощ за финансирането на концертна зала и конферентен център Harpa

18

2013/C 229/10

Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно държавната помощ във връзка с потенциална помощ за Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

31

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2013/C 229/11 | Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 43 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2013/C 229/11

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/1

---

Покана за представяне на мнения относно проекта за Регламент на Комисията относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis)

2013/C 229/01

Заинтересованите страни могат да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването на настоящия проект на регламент на следния адрес:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Електронна поща: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Електронна поща: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Относно.: HT.3572 — SAM — de minimis review

Текстът може да бъде намерен и на следния уебсайт:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_second_de_minimis/index_en.html

---

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/1

---

ПРОЕКТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No .../... НА КОМИСИЯТА

от 17 юли 2013 година

относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis)

(текст от значение за ЕИП)

2013/C 229/02

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (1),

след като публикува проект на настоящия регламент (2),

след консултации с Консултативния комитет по държавни помощи,

като има предвид, че:

| (1) | Финансиране от държавата, което отговаря на критериите по член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („Договора“), представлява държавна помощ и Комисията трябва да бъде уведомена за него в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора. Независимо от това, съгласно член 109 от Договора Съветът може да определи някои категории помощи, които са освободени от това задължение за уведомяване. В съответствие с член 108, параграф 4 от Договора Комисията може да приема регламенти относно тези категории държавни помощи. По силата на Регламент (ЕО) No 994/98 Съветът реши, в съответствие с член 109 от Договора, че минималната помощ може да представлява такава категория. На тази основа се счита, че минималната помощ, която е помощ предоставена на едно и също предприятие за даден период от време и която не надвишава определен размер, не отговаря на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно не подлежи на процедурата за уведомяване. |
| --- | --- |

(1)

Финансиране от държавата, което отговаря на критериите по член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („Договора“), представлява държавна помощ и Комисията трябва да бъде уведомена за него в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора. Независимо от това, съгласно член 109 от Договора Съветът може да определи някои категории помощи, които са освободени от това задължение за уведомяване. В съответствие с член 108, параграф 4 от Договора Комисията може да приема регламенти относно тези категории държавни помощи. По силата на Регламент (ЕО) No 994/98 Съветът реши, в съответствие с член 109 от Договора, че минималната помощ може да представлява такава категория. На тази основа се счита, че минималната помощ, която е помощ предоставена на едно и също предприятие за даден период от време и която не надвишава определен размер, не отговаря на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно не подлежи на процедурата за уведомяване.

| (2) | В редица свои решения Комисията поясни понятието „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията представи своята политика по отношение на тавана за минималната помощ, под който се приема, че член 107, параграф 1 от Договора не се прилага — първоначално в своето Известие относно правилото de minimis при държавните помощи (3) и впоследствие в Регламент (ЕО) No 69/2001 на Комисията (4) и Регламент (ЕО) No 1998/2006 на Комисията (5). Предвид на опита, натрупан при прилагането на Регламент (ЕО) No 1998/2006, изглежда целесъобразно някои от условията по този регламент да бъдат преразгледани и регламентът да бъде заменен. |
| --- | --- |

(2)

В редица свои решения Комисията поясни понятието „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Освен това Комисията представи своята политика по отношение на тавана за минималната помощ, под който се приема, че член 107, параграф 1 от Договора не се прилага — първоначално в своето Известие относно правилото de minimis при държавните помощи (3) и впоследствие в Регламент (ЕО) No 69/2001 на Комисията (4) и Регламент (ЕО) No 1998/2006 на Комисията (5). Предвид на опита, натрупан при прилагането на Регламент (ЕО) No 1998/2006, изглежда целесъобразно някои от условията по този регламент да бъдат преразгледани и регламентът да бъде заменен.

| (3) | Целесъобразно е да се запази таванът от 200 000 EUR за размера на минималната помощ, която едно предприятие може да получи от една държава-членка за всеки период от три години. Този таван е все още необходим, за да се гарантира, че всички мерки, попадащи в приложното поле на този регламент, не оказват ефект върху търговията между държавите-членки и/или не нарушават или не заплашват да нарушат конкуренцията. |
| --- | --- |

(3)

Целесъобразно е да се запази таванът от 200 000 EUR за размера на минималната помощ, която едно предприятие може да получи от една държава-членка за всеки период от три години. Този таван е все още необходим, за да се гарантира, че всички мерки, попадащи в приложното поле на този регламент, не оказват ефект върху търговията между държавите-членки и/или не нарушават или не заплашват да нарушат конкуренцията.

| (4) | По смисъла на правилата за конкуренцията, посочени в Договора, предприятие е всеки субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина, по който се финансира (6). Съдът на Европейския съюз е постановил, че субекти, които се контролират (де юре или де факто) от един и същи субект, следва да се разглеждат като едно предприятие (7). В интерес на правната сигурност и за да се намали административната тежест, настоящият регламент следва да съдържа изчерпателен списък с ясни критерии за определяне на случаите, в които две или повече предприятия се считат за едно и също предприятие. Комисията подбра някои от ясно установените критерии за определението на „свързани предприятия“ в определението за МСП от приложение I към Регламент (ЕО) No 800/2008 (8), които са подходящи за целите на настоящия регламент. Тези критерии са вече известни на публичните органи и следва да се прилагат, като се вземе предвид приложното поле на настоящия регламент, за МСП и за големите предприятия. |
| --- | --- |

(4)

По смисъла на правилата за конкуренцията, посочени в Договора, предприятие е всеки субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина, по който се финансира (6). Съдът на Европейския съюз е постановил, че субекти, които се контролират (де юре или де факто) от един и същи субект, следва да се разглеждат като едно предприятие (7). В интерес на правната сигурност и за да се намали административната тежест, настоящият регламент следва да съдържа изчерпателен списък с ясни критерии за определяне на случаите, в които две или повече предприятия се считат за едно и също предприятие. Комисията подбра някои от ясно установените критерии за определението на „свързани предприятия“ в определението за МСП от приложение I към Регламент (ЕО) No 800/2008 (8), които са подходящи за целите на настоящия регламент. Тези критерии са вече известни на публичните органи и следва да се прилагат, като се вземе предвид приложното поле на настоящия регламент, за МСП и за големите предприятия.

| (5) | За да се вземе под внимание малката като цяло големина на предприятията с дейност в сектора на автомобилните товарни превози, е целесъобразно да се определи таван от 100 000 EUR за предприятията, които осъществяват сухопътни товарни превози за чужда сметка или срещу възнаграждение. Предоставянето на интегрирана услуга, при която действителният превоз е само един елемент, като например услуги по преместване, пощенски или куриерски услуги или събиране и преработка на отпадъци, не следва да се счита за транспортна услуга. С оглед на свръхкапацитета в сектора на автомобилните товарни превози и на целите на транспортната политика по отношение на задръстванията по пътищата, помощта за товарния превоз за придобиване на товарни автомобили от предприятия, които осъществяват сухопътни товарни превози за чужда сметка и срещу възнаграждение, следва да бъде изключена от приложното поле на настоящия регламент. С оглед на развитието на автомобилния пътнически транспорт вече не е целесъобразно да се прилага по-нисък таван за този сектор. |
| --- | --- |

(5)

За да се вземе под внимание малката като цяло големина на предприятията с дейност в сектора на автомобилните товарни превози, е целесъобразно да се определи таван от 100 000 EUR за предприятията, които осъществяват сухопътни товарни превози за чужда сметка или срещу възнаграждение. Предоставянето на интегрирана услуга, при която действителният превоз е само един елемент, като например услуги по преместване, пощенски или куриерски услуги или събиране и преработка на отпадъци, не следва да се счита за транспортна услуга. С оглед на свръхкапацитета в сектора на автомобилните товарни превози и на целите на транспортната политика по отношение на задръстванията по пътищата, помощта за товарния превоз за придобиване на товарни автомобили от предприятия, които осъществяват сухопътни товарни превози за чужда сметка и срещу възнаграждение, следва да бъде изключена от приложното поле на настоящия регламент. С оглед на развитието на автомобилния пътнически транспорт вече не е целесъобразно да се прилага по-нисък таван за този сектор.

| (6) | Предвид на специалните правила, които действат в сектора за първично производство на селскостопански продукти, в риболовния и рибовъден сектор, и предвид съществуващия риск помощи в размер по-малък от тавана, определен в настоящия регламент, да изпълнят все пак критериите по член 107, параграф 1 от Договора в горните сектори, настоящият регламент не следва да се прилага към тези сектори. |
| --- | --- |

(6)

Предвид на специалните правила, които действат в сектора за първично производство на селскостопански продукти, в риболовния и рибовъден сектор, и предвид съществуващия риск помощи в размер по-малък от тавана, определен в настоящия регламент, да изпълнят все пак критериите по член 107, параграф 1 от Договора в горните сектори, настоящият регламент не следва да се прилага към тези сектори.

| (7) | Предвид на сходствата между преработката и търговията със селскостопански продукти и с неселскостопански продукти, настоящият регламент следва да се прилага към преработката и търговията със селскостопански продукти, но при спазване на определени условия. В този смисъл, за преработка и търговия не следва да се считат нито дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство по заготвяне на продукта за неговата първа продажба, например жътвата, прибирането и вършитбата на зърнени храни или опаковането на яйца и др., нито първата продажба на прекупвачи или преработватели. Съдът на Европейския съюз е постановил (9), че след като веднъж Съюзът е приел законодателство за създаване на обща организация на пазара в даден селскостопански сектор, държавите-членки са длъжни да се въздържат от всякакви мерки, които могат да я нарушат или да създадат изключение от нея. По тази причина настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, чийто размер се определя въз основа на цените или количествата на изкупуваните продукти или на продуктите, предлагани на пазара. Регламентът следва да не се прилага и за подпомагане, което е свързано със задължение за споделяне на помощта с първични производители. |
| --- | --- |

(7)

Предвид на сходствата между преработката и търговията със селскостопански продукти и с неселскостопански продукти, настоящият регламент следва да се прилага към преработката и търговията със селскостопански продукти, но при спазване на определени условия. В този смисъл, за преработка и търговия не следва да се считат нито дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство по заготвяне на продукта за неговата първа продажба, например жътвата, прибирането и вършитбата на зърнени храни или опаковането на яйца и др., нито първата продажба на прекупвачи или преработватели. Съдът на Европейския съюз е постановил (9), че след като веднъж Съюзът е приел законодателство за създаване на обща организация на пазара в даден селскостопански сектор, държавите-членки са длъжни да се въздържат от всякакви мерки, които могат да я нарушат или да създадат изключение от нея. По тази причина настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, чийто размер се определя въз основа на цените или количествата на изкупуваните продукти или на продуктите, предлагани на пазара. Регламентът следва да не се прилага и за подпомагане, което е свързано със задължение за споделяне на помощта с първични производители.

| (8) | Настоящият регламент следва да не се прилага за помощта за износ или за помощта, при която се дава предпочитание на местни спрямо вносни продукти. В частност, той не следва да се прилага към помощта за финансиране на създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа в други държави-членки или в трети държави. Помощите с цел покриване на разходите по участие в търговски панаири, разходите за проучвания или консултантски услуги, необходими за пускането на нов или на вече съществуващ продукт на нов пазар, обикновено не представляват помощи за износ. |
| --- | --- |

(8)

Настоящият регламент следва да не се прилага за помощта за износ или за помощта, при която се дава предпочитание на местни спрямо вносни продукти. В частност, той не следва да се прилага към помощта за финансиране на създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа в други държави-членки или в трети държави. Помощите с цел покриване на разходите по участие в търговски панаири, разходите за проучвания или консултантски услуги, необходими за пускането на нов или на вече съществуващ продукт на нов пазар, обикновено не представляват помощи за износ.

| (9) | Настоящият регламент не следва да се прилага за предприятията в затруднено положение, тъй като не е уместно да се отпуска финансова помощ за предприятия в затруднено положение извън план за преструктуриране. Освен това съществуват трудности, свързани с определянето на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ, предоставяна на предприятия от този тип. С цел осигуряване на правна сигурност е подходящо да се установят ясни критерии, за които не е необходима оценка на всички особености на положението на дадено предприятие, за да се определи дали то се смята за предприятие в затруднено положение за целите на настоящия регламент. |
| --- | --- |

(9)

Настоящият регламент не следва да се прилага за предприятията в затруднено положение, тъй като не е уместно да се отпуска финансова помощ за предприятия в затруднено положение извън план за преструктуриране. Освен това съществуват трудности, свързани с определянето на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ, предоставяна на предприятия от този тип. С цел осигуряване на правна сигурност е подходящо да се установят ясни критерии, за които не е необходима оценка на всички особености на положението на дадено предприятие, за да се определи дали то се смята за предприятие в затруднено положение за целите на настоящия регламент.

| (10) | Тригодишният период, който следва да се вземе предвид за целите на настоящия регламент, следва да бъде с текущо отчитане, така че при всяко ново предоставяне на минимална помощ да се отчита общият размер на минималната помощ, предоставена през съответната данъчна година и през двете предшестващи данъчни години. |
| --- | --- |

(10)

Тригодишният период, който следва да се вземе предвид за целите на настоящия регламент, следва да бъде с текущо отчитане, така че при всяко ново предоставяне на минимална помощ да се отчита общият размер на минималната помощ, предоставена през съответната данъчна година и през двете предшестващи данъчни години.

| (11) | Когато дейността на предприятията е в сектори, изключени от приложното поле на настоящия регламент, както и в други сектори или дейности, настоящият регламент следва да се прилага за тези други сектори или дейности, при условие че държавите-членки гарантират, чрез подходящи средства като разделяне на дейностите или разграничаване на разходите, че дейностите в изключените сектори не се ползват от минималната помощ. Същият принцип следва да се прилага, когато дейността на предприятията е в сектори, за които се прилагат по-ниски тавани за минималната помощ. Ако не може да се гарантира, че дейностите в секторите, за които се прилагат по-ниски тавани за минималната помощ, се ползват от минимална помощ само в рамките на тези по-ниски тавани, тогава най-ниският таван следва да се прилага за всички дейности на предприятието. |
| --- | --- |

(11)

Когато дейността на предприятията е в сектори, изключени от приложното поле на настоящия регламент, както и в други сектори или дейности, настоящият регламент следва да се прилага за тези други сектори или дейности, при условие че държавите-членки гарантират, чрез подходящи средства като разделяне на дейностите или разграничаване на разходите, че дейностите в изключените сектори не се ползват от минималната помощ. Същият принцип следва да се прилага, когато дейността на предприятията е в сектори, за които се прилагат по-ниски тавани за минималната помощ. Ако не може да се гарантира, че дейностите в секторите, за които се прилагат по-ниски тавани за минималната помощ, се ползват от минимална помощ само в рамките на тези по-ниски тавани, тогава най-ниският таван следва да се прилага за всички дейности на предприятието.

| (12) | В настоящия регламент следва да се определят правила, които да гарантират, че не е възможно да се заобиколят максималните интензитети на помощ, посочени в специфични регламенти или в решения на Комисията. Следва да се предвидят и ясни правила относно натрупването, които са лесни за прилагане. |
| --- | --- |

(12)

В настоящия регламент следва да се определят правила, които да гарантират, че не е възможно да се заобиколят максималните интензитети на помощ, посочени в специфични регламенти или в решения на Комисията. Следва да се предвидят и ясни правила относно натрупването, които са лесни за прилагане.

| (13) | Настоящият регламент не изключва възможността дадена мярка да не бъде считана за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора поради причини, различни от посочените в настоящия регламент, например защото мярката съответства на принципа на пазарния инвеститор или защото мярката не включва трансфер на държавни ресурси. |
| --- | --- |

(13)

Настоящият регламент не изключва възможността дадена мярка да не бъде считана за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора поради причини, различни от посочените в настоящия регламент, например защото мярката съответства на принципа на пазарния инвеститор или защото мярката не включва трансфер на държавни ресурси.

| (14) | За целите на прозрачността, равнопоставеността и ефективния контрол настоящият регламент следва да се прилага само към тези минимални помощи, за които е възможно да се изчисли точно и предварително брутният еквивалент на безвъзмездна помощ, без да се налага извършване на оценка на риска („прозрачна помощ“). Това точно изчисление може да бъде направено например за безвъзмездни средства, лихвени субсидии, лимитирани данъчни облекчения или други инструменти, които предвиждат горна граница, гарантираща, че няма да бъде надхвърлен приложимият таван. Предвиждането на горна граница означава, че докато точният размер на помощта не е (все още) известен, държавата-членка трябва да приеме, че размерът е равен на горната граница, за да се гарантира, че няколко мерки за помощ не надвишават заедно тавана, определен в настоящия регламент, и за да се прилагат правилата относно натрупването. |
| --- | --- |

(14)

За целите на прозрачността, равнопоставеността и ефективния контрол настоящият регламент следва да се прилага само към тези минимални помощи, за които е възможно да се изчисли точно и предварително брутният еквивалент на безвъзмездна помощ, без да се налага извършване на оценка на риска („прозрачна помощ“). Това точно изчисление може да бъде направено например за безвъзмездни средства, лихвени субсидии, лимитирани данъчни облекчения или други инструменти, които предвиждат горна граница, гарантираща, че няма да бъде надхвърлен приложимият таван. Предвиждането на горна граница означава, че докато точният размер на помощта не е (все още) известен, държавата-членка трябва да приеме, че размерът е равен на горната граница, за да се гарантира, че няколко мерки за помощ не надвишават заедно тавана, определен в настоящия регламент, и за да се прилагат правилата относно натрупването.

| (15) | За целите на прозрачността, равнопоставеността и правилното прилагане на тавана за минималната помощ всички държави-членки следва да прилагат един и същ метод за изчисление. За да се улесни това изчисление, сумите на помощите, които не са под формата на безвъзмездни парични средства, следва да бъдат изразени в брутен еквивалент на безвъзмездна помощ. За да се изчисли брутният еквивалент на безвъзмездна помощ на видовете прозрачна помощ, различна от безвъзмездни средства и помощ, изплащана на няколко части, е необходимо да се използват пазарните лихвени проценти, преобладаващи към момента на предоставянето на тази помощ. За да се осигури еднакво, прозрачно и опростено прилагане на правилата за държавните помощи, приложимите пазарни лихвени проценти за целите на настоящия регламент следва да бъдат референтните лихвени проценти, определени в Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (10). |
| --- | --- |

(15)

За целите на прозрачността, равнопоставеността и правилното прилагане на тавана за минималната помощ всички държави-членки следва да прилагат един и същ метод за изчисление. За да се улесни това изчисление, сумите на помощите, които не са под формата на безвъзмездни парични средства, следва да бъдат изразени в брутен еквивалент на безвъзмездна помощ. За да се изчисли брутният еквивалент на безвъзмездна помощ на видовете прозрачна помощ, различна от безвъзмездни средства и помощ, изплащана на няколко части, е необходимо да се използват пазарните лихвени проценти, преобладаващи към момента на предоставянето на тази помощ. За да се осигури еднакво, прозрачно и опростено прилагане на правилата за държавните помощи, приложимите пазарни лихвени проценти за целите на настоящия регламент следва да бъдат референтните лихвени проценти, определени в Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (10).

| (16) | Помощите под формата на заеми следва да се считат за прозрачни минимални помощи, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на пазарните лихвени проценти, преобладаващи в момента на предоставянето на помощта. С цел да се опрости обработката на малки заеми с кратка продължителност, в настоящия регламент следва да се предвиди ясно правило, което е лесно за прилагане и в което се взема предвид размерът на заема и неговата продължителност. Въз основа на опита на Комисията заемите, които са гарантирани чрез обезпечение, покриващо най-малко 50 % от заема, и чийто размер е не повече от 1 000 000 EUR и със срок от пет години или не повече от 500 000 EUR и със срок от десет години, могат да се считат за заеми с брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, равен на тавана за минималната помощ. |
| --- | --- |

(16)

Помощите под формата на заеми следва да се считат за прозрачни минимални помощи, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на пазарните лихвени проценти, преобладаващи в момента на предоставянето на помощта. С цел да се опрости обработката на малки заеми с кратка продължителност, в настоящия регламент следва да се предвиди ясно правило, което е лесно за прилагане и в което се взема предвид размерът на заема и неговата продължителност. Въз основа на опита на Комисията заемите, които са гарантирани чрез обезпечение, покриващо най-малко 50 % от заема, и чийто размер е не повече от 1 000 000 EUR и със срок от пет години или не повече от 500 000 EUR и със срок от десет години, могат да се считат за заеми с брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, равен на тавана за минималната помощ.

| (17) | Помощта под формата на капиталови инжекции следва да не се разглежда като прозрачна минимална помощ, с изключение на случаите, когато общият размер на публичната инжекция е под тавана за минималната помощ. Помощта под формата на мерки за рисково финансиране, които представляват капиталови или квазикапиталови инвестиции, посочена в (новите насоки относно рисковото финансиране), не следва да се разглежда като прозрачна минимална помощ, освен ако съответната мярка осигурява капитал, непревишаващ тавана за минималната помощ за всяко едно от целевите предприятия. |
| --- | --- |

(17)

Помощта под формата на капиталови инжекции следва да не се разглежда като прозрачна минимална помощ, с изключение на случаите, когато общият размер на публичната инжекция е под тавана за минималната помощ. Помощта под формата на мерки за рисково финансиране, които представляват капиталови или квазикапиталови инвестиции, посочена в (новите насоки относно рисковото финансиране), не следва да се разглежда като прозрачна минимална помощ, освен ако съответната мярка осигурява капитал, непревишаващ тавана за минималната помощ за всяко едно от целевите предприятия.

| (18) | Помощ под формата на гаранции следва да се смята за прозрачна, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на премиите в защитената област, посочени в известието на Комисията за съответния вид предприятие. Например за малки и средни предприятия в Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (11) се посочват нивата на годишната премия, над които се смята, че държавната гаранция не представлява помощ. С цел да се опрости обработката на гаранции с кратка продължителност, които обезпечават до 80 % от сравнително малки заеми, в настоящия регламент следва да се предвиди ясно правило, което е лесно за прилагане и в което се взема предвид размерът на съответния заем и продължителността на гаранцията. Това правило не следва да се прилага към гаранциите по основните сделки, които не представляват заеми, например гаранциите за капиталови сделки. Когато гаранцията не надхвърля 80 % от съответния заем, гарантираната сума не превишава 1 500 000 EUR и срокът на гаранцията не надхвърля пет години, гаранцията може да се счита за гаранция с брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, равен на тавана на минималната помощ. Същото се прилага, когато гаранцията не надхвърля 80 % от съответния заем, гарантираната сума не превишава 750 000 EUR и срокът на гаранцията не надхвърля десет години. |
| --- | --- |

(18)

Помощ под формата на гаранции следва да се смята за прозрачна, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на премиите в защитената област, посочени в известието на Комисията за съответния вид предприятие. Например за малки и средни предприятия в Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (11) се посочват нивата на годишната премия, над които се смята, че държавната гаранция не представлява помощ. С цел да се опрости обработката на гаранции с кратка продължителност, които обезпечават до 80 % от сравнително малки заеми, в настоящия регламент следва да се предвиди ясно правило, което е лесно за прилагане и в което се взема предвид размерът на съответния заем и продължителността на гаранцията. Това правило не следва да се прилага към гаранциите по основните сделки, които не представляват заеми, например гаранциите за капиталови сделки. Когато гаранцията не надхвърля 80 % от съответния заем, гарантираната сума не превишава 1 500 000 EUR и срокът на гаранцията не надхвърля пет години, гаранцията може да се счита за гаранция с брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, равен на тавана на минималната помощ. Същото се прилага, когато гаранцията не надхвърля 80 % от съответния заем, гарантираната сума не превишава 750 000 EUR и срокът на гаранцията не надхвърля десет години.

| (19) | Когато заемът или гаранцията са за по-малка сума или с по-кратък срок от посочените в съображения 16 и 18, брутният еквивалент на безвъзмездна помощ следва да се изчислява, като съотношението реална/максимална сума, посочени в съображения 16 и 18, се умножи по съотношението реален срок/пет години и по 200 000 EUR. Така например се смята, че заем от 500 000 EUR за срок от 2,5 години ще има брутен еквивалент на безвъзмездна помощ от 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(19)

Когато заемът или гаранцията са за по-малка сума или с по-кратък срок от посочените в съображения 16 и 18, брутният еквивалент на безвъзмездна помощ следва да се изчислява, като съотношението реална/максимална сума, посочени в съображения 16 и 18, се умножи по съотношението реален срок/пет години и по 200 000 EUR. Така например се смята, че заем от 500 000 EUR за срок от 2,5 години ще има брутен еквивалент на безвъзмездна помощ от 50 000 EUR.

| (20) | След като бъде уведомена от държава-членка, Комисията може да разгледа въпроса дали дадена мярка, която не представлява безвъзмездна помощ, заем, гаранция, капиталова инжекция или мярка за рисково финансиране под формата на капиталова или квазикапиталова инвестиция, има брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, ненадвишаващ тавана за минималната помощ и следователно може да попадне в приложното поле на настоящия регламент. |
| --- | --- |

(20)

След като бъде уведомена от държава-членка, Комисията може да разгледа въпроса дали дадена мярка, която не представлява безвъзмездна помощ, заем, гаранция, капиталова инжекция или мярка за рисково финансиране под формата на капиталова или квазикапиталова инвестиция, има брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, ненадвишаващ тавана за минималната помощ и следователно може да попадне в приложното поле на настоящия регламент.

| (21) | Комисията има задължението да гарантира, че правилата за държавната помощ се спазват и в съответствие с принципа за сътрудничество, посочен в член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, държавите-членки следва да способстват за изпълнението на тази задача, като създадат необходимите механизми, за да се гарантира, че общият размер на минималната помощ, отпусната на едно и също предприятие съгласно правилата за минималната помощ, не надхвърля общия допустим таван. |
| --- | --- |

(21)

Комисията има задължението да гарантира, че правилата за държавната помощ се спазват и в съответствие с принципа за сътрудничество, посочен в член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, държавите-членки следва да способстват за изпълнението на тази задача, като създадат необходимите механизми, за да се гарантира, че общият размер на минималната помощ, отпусната на едно и също предприятие съгласно правилата за минималната помощ, не надхвърля общия допустим таван.

| (22) | Преди да отпуснат каквато и да е минимална помощ, държавите-членки следва да проверят дали таванът на минималната помощ няма да бъде надхвърлен с новата минимална помощ и дали са спазени другите условия на настоящия регламент. |
| --- | --- |

(22)

Преди да отпуснат каквато и да е минимална помощ, държавите-членки следва да проверят дали таванът на минималната помощ няма да бъде надхвърлен с новата минимална помощ и дали са спазени другите условия на настоящия регламент.

| (23) | С цел да се гарантира, че държавите-членки разполагат с точни, надеждни и пълни данни, с което се гарантира, че при предоставянето на нова минимална помощ приложимият таван на съответното предприятие не е превишен, държавите-членки следва да бъдат задължени да създадат централен регистър на минималните помощи, съдържащ информация за всички минимални помощи, предоставени съгласно настоящия регламент от всеки техен орган. Държавите-членки следва да бъдат свободни да определят своите регистри и да вземат решение по отношение на подходящия механизъм за тяхното съставяне в съответствие със своята конституционна и административна структура, при условие че гарантират, че регистърът позволява на всички публични органи в държава-членка да проверяват сумата на минималната помощ, получена от всяко предприятие. На държавите-членки следва да бъде предоставено достатъчно време за създаването на такъв регистър. |
| --- | --- |

(23)

С цел да се гарантира, че държавите-членки разполагат с точни, надеждни и пълни данни, с което се гарантира, че при предоставянето на нова минимална помощ приложимият таван на съответното предприятие не е превишен, държавите-членки следва да бъдат задължени да създадат централен регистър на минималните помощи, съдържащ информация за всички минимални помощи, предоставени съгласно настоящия регламент от всеки техен орган. Държавите-членки следва да бъдат свободни да определят своите регистри и да вземат решение по отношение на подходящия механизъм за тяхното съставяне в съответствие със своята конституционна и административна структура, при условие че гарантират, че регистърът позволява на всички публични органи в държава-членка да проверяват сумата на минималната помощ, получена от всяко предприятие. На държавите-членки следва да бъде предоставено достатъчно време за създаването на такъв регистър.

| (24) | До създаването на централен регистър, обхващащ период от три години, държавите-членки следва да уведомяват съответното предприятие за размера на отпуснатата минимална помощ и за нейния минимален (de minimis) характер, като се позовават изрично на настоящия регламент. Освен това, преди да предостави такава помощ, съответната държава-членка следва да получи от предприятието декларация относно наличието на друга минимална помощ, обхваната от настоящия регламент или от други регламенти за минимална помощ и получена през съответната данъчна година и през двете предходни данъчни години. |
| --- | --- |

(24)

До създаването на централен регистър, обхващащ период от три години, държавите-членки следва да уведомяват съответното предприятие за размера на отпуснатата минимална помощ и за нейния минимален (de minimis) характер, като се позовават изрично на настоящия регламент. Освен това, преди да предостави такава помощ, съответната държава-членка следва да получи от предприятието декларация относно наличието на друга минимална помощ, обхваната от настоящия регламент или от други регламенти за минимална помощ и получена през съответната данъчна година и през двете предходни данъчни години.

| (25) | С цел да се даде възможност на Комисията да наблюдава прилагането на настоящия регламент и да следи за потенциални нарушения на конкуренцията, от държавите-членки следва да се изиска да предоставят ежегодно основна информация за сумите, предоставени съгласно настоящия регламент. Ако държавата-членка информира Комисията, че всички данни, изисквани в докладите, са публично достъпни, държавата-членка не следва да представя доклад на Комисията. |
| --- | --- |

(25)

С цел да се даде възможност на Комисията да наблюдава прилагането на настоящия регламент и да следи за потенциални нарушения на конкуренцията, от държавите-членки следва да се изиска да предоставят ежегодно основна информация за сумите, предоставени съгласно настоящия регламент. Ако държавата-членка информира Комисията, че всички данни, изисквани в докладите, са публично достъпни, държавата-членка не следва да представя доклад на Комисията.

| (26) | Предвид опита на Комисията, и по-специално честотата, с която обикновено се налага да се преразглежда политиката за държавните помощи, срокът за прилагане на настоящия регламент следва да бъде ограничен. Ако срокът на действие на регламента изтече без да бъде удължен, държавите-членки следва да разполагат с адаптационен период от шест месеца за минималните помощи, обхванати от настоящия регламент, |
| --- | --- |

(26)

Предвид опита на Комисията, и по-специално честотата, с която обикновено се налага да се преразглежда политиката за държавните помощи, срокът за прилагане на настоящия регламент следва да бъде ограничен. Ако срокът на действие на регламента изтече без да бъде удължен, държавите-членки следва да разполагат с адаптационен период от шест месеца за минималните помощи, обхванати от настоящия регламент,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложно поле

1.   Настоящият регламент се прилага към помощите, предоставени на предприятия от всички сектори, с изключение на:

| a) | помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в секторите рибарство и аквакултури, обхванати от Регламент (ЕО) No 104/2000 на Съвета (12); |
| --- | --- |

a)

помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в секторите рибарство и аквакултури, обхванати от Регламент (ЕО) No 104/2000 на Съвета (12);

| б) | помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в областта на първичното производство на селскостопански продукти; |
| --- | --- |

б)

помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейност в областта на първичното производство на селскостопански продукти;

| в) | помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейности, свързани с преработката и търговията на селскостопански продукти, в следните случаи:






  i) | когато размерът на помощта е определен въз основа на цените или количествата на продуктите, купувани от първичните производители или предлагани на пазара от съответните предприятия; |
| --- | --- | --- |

в)

помощите, предоставени на предприятия, които извършват дейности, свързани с преработката и търговията на селскостопански продукти, в следните случаи:

i)

когато размерът на помощта е определен въз основа на цените или количествата на продуктите, купувани от първичните производители или предлагани на пазара от съответните предприятия;

| ii) | когато помощта е свързана със задължението да бъде прехвърлена изцяло или частично на първичните производители; |
| --- | --- |

ii)

когато помощта е свързана със задължението да бъде прехвърлена изцяло или частично на първичните производители;

| г) | помощите за дейности, свързани с износ за трети държави или държави-членки, по-конкретно помощите, свързани пряко с изнасяните количества, със създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа или с други текущи разходи, свързани с експортната дейност; |
| --- | --- |

г)

помощите за дейности, свързани с износ за трети държави или държави-членки, по-конкретно помощите, свързани пряко с изнасяните количества, със създаването и функционирането на дистрибуторска мрежа или с други текущи разходи, свързани с експортната дейност;

| д) | помощите, обвързани с условие за преференциално използване на национални пред вносни продукти; |
| --- | --- |

д)

помощите, обвързани с условие за преференциално използване на национални пред вносни продукти;

| е) | помощите, предоставени на предприятия в затруднено положение съгласно определението в член 2, буква д). |
| --- | --- |

е)

помощите, предоставени на предприятия в затруднено положение съгласно определението в член 2, буква д).

2.   Ако дадено предприятие извършва дейност в секторите, посочени в параграф 1, букви а), б) или в), и в секторите, които попадат в приложното поле на настоящия регламент, настоящият регламент се прилага само за помощите, предоставени във връзка с последните сектори или дейности, при условие че държавите-членки гарантират посредством подходящи средства, като например отделяне на дейностите или разграничаване на разходите, че дейностите в изключените сектори не се ползват от минималната помощ, предоставена съгласно настоящия регламент.

Член 2

Определения

За целите на настоящия регламент:

| a) | „селскостопански продукти“ са продуктите, посочени в приложение I към Договора, с изключение на рибните продукти и продуктите от аквакултури, посочени в приложение I към Регламент (ЕС) No (все още неприет; вж. Предложение COM(2011) 416 на Комисията) относно общата организация на пазарите на рибни продукти и продукти от аквакултури; |
| --- | --- |

a)

„селскостопански продукти“ са продуктите, посочени в приложение I към Договора, с изключение на рибните продукти и продуктите от аквакултури, посочени в приложение I към Регламент (ЕС) No (все още неприет; вж. Предложение COM(2011) 416 на Комисията) относно общата организация на пазарите на рибни продукти и продукти от аквакултури;

| б) | „преработка на селскостопански продукти“ е всяка операция върху селскостопански продукт, от която се получава също селскостопански продукт, с изключение на дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство, необходими за приготвянето на животински или растителен продукт за първата му продажба; |
| --- | --- |

б)

„преработка на селскостопански продукти“ е всяка операция върху селскостопански продукт, от която се получава също селскостопански продукт, с изключение на дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство, необходими за приготвянето на животински или растителен продукт за първата му продажба;

| в) | „търговия със селскостопански продукт“ е държането или излагането с цел продажба, предлагането за продажба, доставянето или изобщо пускането на пазара по какъвто и да било друг начин, с изключение на първата продажба от първичния производител на прекупвач или преработвател, както и всяка дейност по подготвянето на продукта за тази първа продажба; продажба от първичен производител на краен потребител се счита за търговия, ако се осъществява в самостоятелни помещения, предвидени за тази цел; |
| --- | --- |

в)

„търговия със селскостопански продукт“ е държането или излагането с цел продажба, предлагането за продажба, доставянето или изобщо пускането на пазара по какъвто и да било друг начин, с изключение на първата продажба от първичния производител на прекупвач или преработвател, както и всяка дейност по подготвянето на продукта за тази първа продажба; продажба от първичен производител на краен потребител се счита за търговия, ако се осъществява в самостоятелни помещения, предвидени за тази цел;

| г) | „едно и също предприятие“ за целите на настоящия регламент са всички субекти, които имат поне едно от следните взаимоотношения помежду си:






  i) | едно предприятие притежава мнозинство от правата на глас на акционерите или съдружниците в друго предприятие; |
| --- | --- | --- |

г)

„едно и също предприятие“ за целите на настоящия регламент са всички субекти, които имат поне едно от следните взаимоотношения помежду си:

i)

едно предприятие притежава мнозинство от правата на глас на акционерите или съдружниците в друго предприятие;

| ii) | едно предприятие има правото да назначава или отстранява мнозинството от членовете на административните, управителните или надзорните органи на друго предприятие; |
| --- | --- |

ii)

едно предприятие има правото да назначава или отстранява мнозинството от членовете на административните, управителните или надзорните органи на друго предприятие;

| iii) | едно предприятие има правото да упражнява доминиращо влияние върху друго предприятие по силата на договор, сключен с това предприятие, или на разпоредба в устава или в учредителния акт на това предприятие; |
| --- | --- |

iii)

едно предприятие има правото да упражнява доминиращо влияние върху друго предприятие по силата на договор, сключен с това предприятие, или на разпоредба в устава или в учредителния акт на това предприятие;

| iv) | едно предприятие, което е акционер или съдружник в друго предприятие, контролира самостоятелно, по силата на споразумение с останалите акционери или съдружници в това предприятие, мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците в това предприятие. |
| --- | --- |

iv)

едно предприятие, което е акционер или съдружник в друго предприятие, контролира самостоятелно, по силата на споразумение с останалите акционери или съдружници в това предприятие, мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците в това предприятие.

Предприятията, имащи някое от взаимоотношенията, описани по-горе, посредством едно или няколко други предприятия също се считат за едно и също предприятие;

| д) | „предприятие в затруднено положение“ е предприятие, което отговаря на поне едно от следните условия:






  i) | в случай на дружество с ограничена отговорност, когато записаният му акционерен капитал е намалял с повече от половината поради натрупани загуби; такъв е случаят, когато приспадането на натрупаните загуби от резервите (и всички други елементи, които по принцип се считат за част от собствения капитал на дружеството) води до отрицателен резултат, който надвишава половината от записания акционерен капитал; |
| --- | --- | --- |

д)

„предприятие в затруднено положение“ е предприятие, което отговаря на поне едно от следните условия:

i)

в случай на дружество с ограничена отговорност, когато записаният му акционерен капитал е намалял с повече от половината поради натрупани загуби; такъв е случаят, когато приспадането на натрупаните загуби от резервите (и всички други елементи, които по принцип се считат за част от собствения капитал на дружеството) води до отрицателен резултат, който надвишава половината от записания акционерен капитал;

| ii) | в случай на дружество, при което поне част от членовете носят неограничена отговорност за дълговете на дружеството, повече от половината от неговия капитал, вписан в сметките на дружеството, е бил загубен поради натрупани загуби; |
| --- | --- |

ii)

в случай на дружество, при което поне част от членовете носят неограничена отговорност за дълговете на дружеството, повече от половината от неговия капитал, вписан в сметките на дружеството, е бил загубен поради натрупани загуби;

| iii) | предприятието е в процедура по обявяване в несъстоятелност или отговаря на критериите на вътрешното право, за да бъде подложено на процедура по обявяване в несъстоятелност по искане на неговите кредитори; |
| --- | --- |

iii)

предприятието е в процедура по обявяване в несъстоятелност или отговаря на критериите на вътрешното право, за да бъде подложено на процедура по обявяване в несъстоятелност по искане на неговите кредитори;

| iv) | съотношението задължения/собствен капитал на предприятието е по-голямо от 7,5; |
| --- | --- |

iv)

съотношението задължения/собствен капитал на предприятието е по-голямо от 7,5;

| v) | съотношението печалби преди лихви и данъци (EBIT)/лихвено покритие на предприятието е под 1,0 за последните две години; |
| --- | --- |

v)

съотношението печалби преди лихви и данъци (EBIT)/лихвено покритие на предприятието е под 1,0 за последните две години;

| vi) | рейтингът на предприятието е равен или по-нисък от CCC+ („капацитетът за плащане е зависим от устойчиви благоприятни условия“), определен от най-малко една агенция за кредитен рейтинг, регистрирана в съответствие с Регламент (ЕО) No 1060/2009 (13). |
| --- | --- |

vi)

рейтингът на предприятието е равен или по-нисък от CCC+ („капацитетът за плащане е зависим от устойчиви благоприятни условия“), определен от най-малко една агенция за кредитен рейтинг, регистрирана в съответствие с Регламент (ЕО) No 1060/2009 (13).

За целите на буква д) от първата алинея МСП, което съществува от по-малко от три години, не може да бъде считано за предприятие в затруднено положение, освен ако не отговаря на условията, посочени в точка iii) от тази буква.

Член 3

Минимална помощ (de minimis)

1.   Приема се, че мерките за помощ не отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно са освободени от изискването за уведомление по член 108, параграф 3 от Договора, ако изпълняват условията, посочени в параграфи 2—8 от настоящия член и в членове 4 и 5.

2.   Общият размер на минималните помощи, предоставени от една държава-членка на едно предприятие, определени в член 2, буква г), не може да надхвърля 200 000 EUR за период от три данъчни години.

Общият размер на минималните помощи, предоставени от една държава-членка на едно предприятие, което осъществява сухопътни товарни превози за чужда сметка или срещу възнаграждение, определени в член 2, буква г), не може да надхвърля 100 000 EUR за период от три данъчни години. Минималната помощ не се използва за придобиването на товарни автомобили за сухопътен транспорт.

3.   Ако дадено предприятие изпълнява сухопътни товарни превози за чужда сметка или срещу възнаграждение и други дейности, за които се прилага таванът от 200 000 EUR, този таван се прилага за предприятието, при условие че държавите-членки гарантират посредством подходящи средства, като например отделяне на дейностите или разграничаване на разходите, че помощите за дейността по сухопътни товарни превози не надвишават 100 000 EUR и че минималните помощи не се използват за придобиване на товарни автомобили.

4.   Минималната помощ се отпуска в момента, в който законовото право на получаване на помощта се предостави на предприятието съгласно приложимото национално законодателство.

5.   Таваните, посочени в параграф 2, се прилагат независимо от формата на минималната помощ или от преследваната цел и независимо от това дали предоставената от държавата-членка помощ се финансира изцяло или частично с ресурси, произхождащи от Съюза. Периодът от три данъчни години се определя според данъчните години, използвани от предприятието в съответната държава-членка.

6.   Таваните, посочени в параграф 2, се изразяват като парични безвъзмездни средства. Всички използвани стойности са в брутно изражение, т.е. преди приспадане на данъци или други отчисления. В случаите, в които помощта се дава под форма, различна от безвъзмездни средства, размерът на помощта е брутният еквивалент на безвъзмездна помощ.

Помощ, изплащана на няколко части, се сконтира към стойността ѝ към момента на нейното предоставяне. Лихвеният процент, който се използва за сконтиране, е сконтовият процент, приложим към момента на отпускане на помощта.

7.   Когато таванът за минималната помощ, посочен в параграф 2, би бил надвишен с предоставянето на нови минимални помощи, нито една от тези нови помощи не може да се възползва от настоящия регламент.

8.   В случай на сливания или придобивания всички минимални помощи, предоставени в миналото на някое от сливащите се предприятия, следва да бъдат взети под внимание при определяне на това дали една нова минимална помощ, отпусната на новото предприятие или на придобиващото предприятие, не превишава тавана, без да се поставят под въпрос минималните помощи, отпуснати правомерно преди сливането или придобиването.

Ако едно предприятие се раздели на две или повече отделни предприятия, минималната помощ, отпусната преди разделянето, се разпределя на предприятието, което се е възползвало от нея, като това по принцип е предприятието, поемащо дейностите, за които минималната помощ е била използвана. Ако такова разпределение не е възможно, минималната помощ се разпределя пропорционално на базата на счетоводната стойност на собствения капитал на новите предприятия.

Член 4

Изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ

1.   Настоящият регламент се прилага само за помощите, при които брутният еквивалент на безвъзмездна помощ може да бъде изчислен точно и предварително, без да е необходима каквато и да било оценка на риска („прозрачна помощ“). По-специално мерките за помощ, посочени в параграфи 2—6, се считат за прозрачна помощ.

2.   Помощта под формата на заеми се счита за прозрачна минимална помощ, ако:

| a) | заемът е обезпечен с гаранция, покриваща поне 50 % от него и заемът не превишава 1 000 000 EUR (или 500 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и е отпуснат за срок от пет години или 500 000 EUR (или 250 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и срок от десет години. Ако заем възлиза на по-малко от тези суми и/или се предоставя за срок, по-кратък от съответно пет или десет години, брутният еквивалент на безвъзмездна помощ за този заем се изчислява като съответната част от приложимия таван, определен в член 3, параграф 2; или |
| --- | --- |

a)

заемът е обезпечен с гаранция, покриваща поне 50 % от него и заемът не превишава 1 000 000 EUR (или 500 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и е отпуснат за срок от пет години или 500 000 EUR (или 250 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и срок от десет години. Ако заем възлиза на по-малко от тези суми и/или се предоставя за срок, по-кратък от съответно пет или десет години, брутният еквивалент на безвъзмездна помощ за този заем се изчислява като съответната част от приложимия таван, определен в член 3, параграф 2; или

| б) | брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на референтния процент, приложим към момента на отпускане на помощта. |
| --- | --- |

б)

брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на референтния процент, приложим към момента на отпускане на помощта.

3.   Помощта под формата на капиталови инжекции се счита за прозрачна минимална помощ, само когато общият размер на публичната инжекция не надхвърля тавана за минималната помощ.

4.   Помощта под формата на мерки за рисково финансиране, които представляват капиталови или квазикапиталови инвестиции, по отношение на целевото предприятие се счита за прозрачна минимална помощ, само ако съответната мярка осигурява капитал, непревишаващ тавана за минималната помощ за всяко целево предприятие.

5.   Помощта под формата на гаранции се счита за прозрачна минимална помощ, ако:

| a) | гаранцията не превишава 80 % от заема, за който е издадена, като гарантираната сума не превишава 1 500 000 EUR (или 750 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и срокът на гаранцията не превишава пет години или гарантираната сума не превишава 750 000 EUR (или 375 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и срокът на гаранцията не превишава десет години. Ако гарантираната сума е по-ниска от тези суми и/или гаранцията е за срок, по-кратък от съответно пет или десет години, брутният еквивалент на безвъзмездна помощ за тази гаранция се изчислява като съответната част от приложимия таван, определен в член 3, параграф 2; или |
| --- | --- |

a)

гаранцията не превишава 80 % от заема, за който е издадена, като гарантираната сума не превишава 1 500 000 EUR (или 750 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и срокът на гаранцията не превишава пет години или гарантираната сума не превишава 750 000 EUR (или 375 000 EUR за предприятия, които извършват сухопътен транспорт на товари) и срокът на гаранцията не превишава десет години. Ако гарантираната сума е по-ниска от тези суми и/или гаранцията е за срок, по-кратък от съответно пет или десет години, брутният еквивалент на безвъзмездна помощ за тази гаранция се изчислява като съответната част от приложимия таван, определен в член 3, параграф 2; или

| б) | брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на премиите в защитената област, посочени в известието на Комисията (14); или |
| --- | --- |

б)

брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на премиите в защитената област, посочени в известието на Комисията (14); или

| в) | преди да бъде приложена, методиката за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ за гаранцията е била одобрена, след като е било изпратено уведомление за методологията до Комисията в съответствие с регламент, приет от нея в приложимата по това време област на държавните помощи, и одобрената методология изрично обхваща вида на гаранцията и вида на съответната сделка в контекста на прилагането на настоящия регламент. |
| --- | --- |

в)

преди да бъде приложена, методиката за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ за гаранцията е била одобрена, след като е било изпратено уведомление за методологията до Комисията в съответствие с регламент, приет от нея в приложимата по това време област на държавните помощи, и одобрената методология изрично обхваща вида на гаранцията и вида на съответната сделка в контекста на прилагането на настоящия регламент.

6.   Помощите под формата на други инструменти се считат за прозрачни минимални помощи, ако инструментът предвижда горна граница, гарантираща, че приложимият таван не е превишен.

Член 5

Натрупване

1.   Минималната помощ, предоставена съгласно настоящия регламент, може да се натрупва с минимална помощ, предоставена съгласно Регламент (ЕС) No 360/2012 (15) на Комисията до таваните, установени в посочения регламент. Тя може да се натрупва с минимална помощ, предоставена съгласно други регламенти за минимална помощ, до тавана, определен в член 3, параграф 2.

2.   Минималната помощ не се натрупва с държавна помощ за същите допустими разходи или с държавна помощ за същите мерки за рисково финансиране, ако в резултат на това натрупване интензитетът на помощта би превишил най-високия интензитет на помощ или размер на помощ, определени за конкретните обстоятелства на отделния случай с регламент или решение за групово освобождаване, приети от Комисията.

Член 6

Мониторинг и докладване

1.   Държавите-членки съставят централен регистър на минималните помощи в срок до 31 декември 2015 г. Централният регистър съдържа информация за всеки получател (включително дали е малко, средно или голямо предприятие и икономическия сектор (код по NACE на равнище раздел (16)) на неговата основна дейност), датата на предоставяне и брутния еквивалент на безвъзмездна помощ за всяка мярка за минимална помощ, която е предоставена в съответствие с настоящия регламент от всички органи в тази държава-членка. Регистърът включва всички мерки за минимална помощ, отпуснати в съответствие с настоящия регламент от 1 януари 2016 г. нататък.

2.   Параграф 3 се прилага, докато дадена държава-членка създаде централен регистър и регистърът обхване период от три години.

3.   Когато държава-членка възнамерява да предостави минимална помощ на предприятие съгласно настоящия регламент, тя уведомява писмено предприятието за потенциалния размер на помощта, изразен като брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, и за нейния минимален (de minimis) характер, като изрично се позовава на настоящия регламент и посочва неговото заглавие и данните за публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Когато минимална помощ се предоставя съгласно настоящия регламент на различни предприятия въз основа на схема за помощ и по тази схема на предприятията се предоставят индивидуални помощи в различни размери, съответната държава-членка може по свой избор да изпълни това задължение, като съобщи на предприятията фиксирана сума, съответстваща на максималния размер на помощта, която ще бъде отпусната по схемата. В този случай фиксираната сума се използва за определяне на това дали е достигнат таванът, определен в член 3, параграф 2. Преди да предостави помощта, държавата-членка трябва да получи от съответното предприятие, писмено или в електронна форма, декларация относно всяка друга получена минимална помощ, за която се прилага настоящият регламент или друг регламент за минимална помощ, през двете предходни данъчни години и през текущата данъчна година.

4.   Държавата-членка предоставя новата минимална помощ съгласно настоящия регламент само след като е проверила, че с нея общият размер на минималната помощ, предоставена на съответното предприятие, няма да се повиши до равнище, надхвърлящо таваните, определени в член 3, параграф 2, и че са спазени всички условия по членове 1—5.

5.   Държавите-членки документират и събират цялата информация относно прилагането на настоящия регламент. Така съставените документи съдържат цялата информация, необходима за да се докаже, че са спазени условията на настоящия регламент. Документацията относно индивидуалните минимални помощи се съхранява в продължение на 10 данъчни години, считано от датата на тяхното предоставяне. Документацията относно схемите за минимална помощ се пази за период от 10 години от датата, на която е предоставена последната индивидуална помощ по такава схема. По писмено искане съответната държава-членка предоставя на Комисията в срок до 20 работни дни или в по-дълъг срок, ако такъв бъде определен с искането, цялата информация, която Комисията счита за необходима, за да прецени дали са спазени условията по настоящия регламент, и по-специално относно общия размер на минималната помощ съгласно настоящия регламент и други регламенти за минимална помощ, получена от всяко едно предприятие.

6.   Държавите-членки докладват ежегодно на Комисията за прилагането на настоящия регламент. Докладите включват:

| а) | общия размер на минималните помощи, отпуснати в съответната държава-членка съгласно настоящия регламент през предходната календарна година с разбивка по икономически сектори и по големина на получателите (малко, средно или голямо предприятие); |
| --- | --- |

а)

общия размер на минималните помощи, отпуснати в съответната държава-членка съгласно настоящия регламент през предходната календарна година с разбивка по икономически сектори и по големина на получателите (малко, средно или голямо предприятие);

| б) | общия брой на получателите на минималните помощи, отпуснати в съответната държава-членка съгласно настоящия регламент през предходната календарна година, разпределени по икономически сектори и по големина на получателите (малко, средно или голямо предприятие); |
| --- | --- |

б)

общия брой на получателите на минималните помощи, отпуснати в съответната държава-членка съгласно настоящия регламент през предходната календарна година, разпределени по икономически сектори и по големина на получателите (малко, средно или голямо предприятие);

| в) | всяка друга информация относно прилагането на настоящия регламент, която е изисквана от Комисията и която ще бъде своевременно уточнена, преди докладът да бъде представен. |
| --- | --- |

в)

всяка друга информация относно прилагането на настоящия регламент, която е изисквана от Комисията и която ще бъде своевременно уточнена, преди докладът да бъде представен.

Първият доклад се представя до 30 юни 2017 г. и обхваща календарната година 2016 г. Ако държавите-членки правят публично достояние всички данни, изисквани в докладите, те не се задължават да представят доклади на Комисията. Всяка година Комисията публикува обобщение на информацията, която се съдържа в годишните доклади, включително общия размер на минималните помощи, предоставени от всяка държава-членка съгласно настоящия регламент.

Член 7

Преходни разпоредби

1.   Всяка индивидуална минимална помощ, предоставена между 2 февруари 2001 г. и 30 юни 2007 г., която изпълнява условията на Регламент (ЕО) No 69/2001, се счита за несъответстваща на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно се освобождава от изискването за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора.

2.   Всяка индивидуална минимална помощ, предоставена между 1 януари 2007 г. и 30 юни 2014 г., която изпълнява условията на Регламент (ЕО) No 1998/2006, се счита за несъответстваща на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора и следователно се освобождава от изискването за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора.

3.   След изтичане на срока на действие на настоящия регламент минималната помощ, която отговаря на условията на регламента, може да бъде приведена в действие законосъобразно за допълнителен период от шест месеца.

Член 8

Влизане в сила и срок на действие

Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2014 г. и се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 17 юли 2013 година.

За Комисията

Председател

[...] [...]

---

(1)  ОВ L 142, 14.5.1998 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ C 229, 8.8.2013 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ C 68, 6.3.1996 г., стр. 9.

3

(4)  Регламент (ЕО) No 69/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО относно минималната помощ (de minimis) (ОВ L 10, 13.1.2001 г., стр. 30).

4

de minimis

(5)  Регламент (ЕО) No 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към минималната помощ (ОВ L 379, 28.12.2006 г., стр. 5).

5

(6)  Дело C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al. [2006] ECR I-289.

6

Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al

(7)  Дело C-382/99 Нидерландия/Комисията [2002] ECR I-5163.

7

Нидерландия/Комисията

(8)  Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 г. относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (ОВ L 214, 9.8.2008 г., стр. 3).

8

(9)  Дело C-456/00 Франция/Комисията [2002] ECR I-11949.

9

(10)  ОВ C 14, 19.1.2008 г., стр. 6.

10

(11)  ОВ C 155, 20.6.2008 г., стр. 10.

11

(12)  Регламент (ЕО) No 104/2000 на Съвета от 17 декември 1999 г. относно общата организация на пазарите на рибни продукти и продукти от аквакултури (ОВ L 17, 21.1.2000 г., стр. 22).

12

(13)  Регламент (ЕО) No 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно агенциите за кредитен рейтинг (ОВ L 302, 17.11.2009 г., стр. 1).

13

(14)  Понастоящем Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕС по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (ОВ C 155, 20.6.2008 г., стр. 10).

14

(15)  Регламент (ЕС) No 360/2012 на Комисията от 25 април 2012 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) за предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес (ОВ L 114, 26.4.2012 г., стр. 8).

15

de minimis

(16)  В съответствие с член 2, параграф 1, буква б) и приложение I към Регламент (ЕО) No 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за установяване на статистическа класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2 и за изменение на Регламент (ЕИО) No 3037/90 на Съвета, както и на някои ЕО регламенти относно специфичните статистически области (ОВ L 393, 30.12.2006 г., стр. 1).

16

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/10

---

Обменен курс на еврото (1)

7 август 2013 година

2013/C 229/03

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3305 |
| JPY | японска йена | 129,21 |
| DKK | датска крона | 7,4571 |
| GBP | лира стерлинг | 0,85955 |
| SEK | шведска крона | 8,7261 |
| CHF | швейцарски франк | 1,2321 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,8995 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,978 |
| HUF | унгарски форинт | 299,52 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7025 |
| PLN | полска злота | 4,2170 |
| RON | румънска лея | 4,4330 |
| TRY | турска лира | 2,5713 |
| AUD | австралийски долар | 1,4878 |
| CAD | канадски долар | 1,3868 |
| HKD | хонконгски долар | 10,3197 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6826 |
| SGD | сингапурски долар | 1,6868 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 486,17 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 13,2109 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,1416 |
| HRK | хърватска куна | 7,4975 |
| IDR | индонезийска рупия | 13 683,68 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,3301 |
| PHP | филипинско песо | 58,258 |
| RUB | руска рубла | 43,9480 |
| THB | тайландски бат | 41,831 |
| BRL | бразилски реал | 3,0641 |
| MXN | мексиканско песо | 16,8685 |
| INR | индийска рупия | 81,4960 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3305

JPY

японска йена

129,21

DKK

датска крона

7,4571

GBP

лира стерлинг

0,85955

SEK

шведска крона

8,7261

CHF

швейцарски франк

1,2321

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,8995

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,978

HUF

унгарски форинт

299,52

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7025

PLN

полска злота

4,2170

RON

румънска лея

4,4330

TRY

турска лира

2,5713

AUD

австралийски долар

1,4878

CAD

канадски долар

1,3868

HKD

хонконгски долар

10,3197

NZD

новозеландски долар

1,6826

SGD

сингапурски долар

1,6868

KRW

южнокорейски вон

1 486,17

ZAR

южноафрикански ранд

13,2109

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,1416

HRK

хърватска куна

7,4975

IDR

индонезийска рупия

13 683,68

MYR

малайзийски рингит

4,3301

PHP

филипинско песо

58,258

RUB

руска рубла

43,9480

THB

тайландски бат

41,831

BRL

бразилски реал

3,0641

MXN

мексиканско песо

16,8685

INR

индийска рупия

81,4960

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/11

---

Информация, която държавите-членки съобщават относно забрана на риболовни дейности

2013/C 229/04

Съгласно член 35, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (1) бе взето решение за забрана на риболовните дейности, както е предвидено в следната таблица:

| Дата и час на въвеждане на забраната | 4.7.2013 г. |
| --- | --- |
| Продължителност | 4.7.2013 г.—31.12.2013 г. |
| Държава-членка | Португалия |
| Запас или група запаси | BFT/AE45WM |
| Вид | Червен тон (Thunnus thynnus) |
| Зона | Атлантически океан на изток от 45° з.д. и Средиземно море |
| Вид(ове) риболовни кораби | — |
| Справочен номер | 16/TQ40 |

Дата и час на въвеждане на забраната

4.7.2013 г.

Продължителност

4.7.2013 г.—31.12.2013 г.

Държава-членка

Португалия

Запас или група запаси

BFT/AE45WM

Вид

Червен тон (Thunnus thynnus)

Зона

Атлантически океан на изток от 45° з.д. и Средиземно море

Вид(ове) риболовни кораби

—

Справочен номер

16/TQ40

---

(1)  ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 1.

---

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/11

---

Информация, която държавите-членки съобщават относно забрана на риболовни дейности

2013/C 229/05

Съгласно член 35, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (1) бе взето решение за забрана на риболовните дейности, както е предвидено в следната таблица:

| Дата и час на въвеждане на забраната | 4.7.2013 г. |
| --- | --- |
| Продължителност | 4.7.2013 г.—31.12.2013 г. |
| Държава-членка | Обединено кралство |
| Запас или група запаси | SAN/2A3A4. и зони за управление на рибни запаси
  SAN/123_1, _2, _3, _4, _6 |
| Вид | Пясъчна змиорка (Ammodytes spp.) и свързан с нея прилов |
| Зона | Води на ЕС от зони IIa, IIIa и IV и води на ЕС от зоните за управление на запаси от пясъчна змиорка 1, 2, 3, 4 и 6 (с изключение на водите в шестмилната зона от изходните линии на Обединеното кралство при Shetland, Fair Isle и Foula) |
| Вид(ове) риболовни кораби | — |
| Справочен номер | 17/TQ40 |

Дата и час на въвеждане на забраната

4.7.2013 г.

Продължителност

4.7.2013 г.—31.12.2013 г.

Държава-членка

Обединено кралство

Запас или група запаси

SAN/2A3A4. и зони за управление на рибни запаси

SAN/123_1, _2, _3, _4, _6

Вид

Пясъчна змиорка (Ammodytes spp.) и свързан с нея прилов

Зона

Води на ЕС от зони IIa, IIIa и IV и води на ЕС от зоните за управление на запаси от пясъчна змиорка 1, 2, 3, 4 и 6 (с изключение на водите в шестмилната зона от изходните линии на Обединеното кралство при Shetland, Fair Isle и Foula)

Вид(ове) риболовни кораби

—

Справочен номер

17/TQ40

---

(1)  ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 1.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКОТО ИКОНОМИЧЕСКО ПРОСТРАНСТВО

Надзорен орган на ЕАСТ

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/12

---

Сведения, които държавите от ЕАСТ съобщават във връзка с държавните помощи, отпуснати съгласно акта, посочен в точка 1й от приложение XV към Споразумението за ЕИП (Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване)

2013/C 229/06

ЧАСТ I

| Помощ No | GBER 8/13/REG |
| --- | --- |
| Държава от ЕАСТ | Норвегия |
| Регион | Всички региони в Румъния | Статут по отношение на регионалните помощи |
| Предоставящ орган | Име | Innovation Norway |
| Адрес | PO Box 448 Sentrum |
| 0104 Oslo |
| NORWAY |

Помощ No

GBER 8/13/REG

Държава от ЕАСТ

Норвегия

Регион

Всички региони в Румъния

Статут по отношение на регионалните помощи

Предоставящ орган

Име

Innovation Norway

Адрес

PO Box 448 Sentrum

0104 Oslo

NORWAY

Уебстраница

http://www.innovationnorway.no

Наименование на мярката за помощ

Норвежки финансов механизъм за периода 2009—2014 г.

Програма за иновации за екологосъобразна промишленост РУМЪНИЯ

Национално правно основание (позоваване на съответната национална официална публикация)

Предл. 1 S (2012—2013 г.) „Министерството на външните работи“, стр. 85—95

http://www.regjeringen.no/nb/dep/ud/dok/regpubl/prop/2012-2013/prop-1-s-20122013.html?id=703276

Уебвръзка към пълния текст на мярката за помощ

http://www.norwaygrants-greeninnovation.no

Вид на мярката

Схема

Yes (Да)

Помощ ad hoc

Не е приложимо

Продължителност

Схема

12.3.2013 г.—30.4.2016 г.

Засегнат/и икономически сектор/и

Всички икономически сектори, допустими за получаване на помощ

Всички икономически сектори

Вид на получателя

МСП

Yes (Да)

Големи предприятия

Yes (Да)

Микропредприятия

Yes (Да)

НПО

Yes (Да)

Бюджет

Общ годишен размер на планирания бюджет по схемата

Общ размер (2013—2016 г.) 21 768 200 EUR

Инструмент за помощ (член 5)

Безвъзмездна помощ

Yes (Да)

ЧАСТ II

| Общи цели (списък) | Цели (списък) | Максимален интензитет на помощта в % или максимален размер на помощта в NOK | МСП бонуси в % |
| --- | --- | --- | --- |
| Регионална инвестиционна помощ и регионална помощ за заетост
  (член 13) | Схема | Интензитетът на помощта в настоящ брутен грант-еквивалент не надхвърля прага на регионалната помощ, който е в сила към момента на предоставяне на помощта за съответния регион в Румъния. | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| Инвестиционна помощ и помощ за заетост за МСП
  (член 15) | | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия | |
| Помощ за опазване на околната среда
  (членове 17—25) | Инвестиционна помощ, която дава възможност на предприятията да надвишават стандартите на Общността за опазване на околната среда или да повишават равнището на опазване на околната среда при отсъствие на стандарти на Общността
  (чл. 18)
  Моля, посочете конкретния съответен стандарт | 35 % | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| | Помощ за придобиване на нови транспортни средства, които надхвърлят стандартите на Общността или които повишават нивото на опазване на околната среда при отсъствие на стандарти на Общността
  (член 19) | 35 % | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| | Помощ за ранно адаптиране на МСП към бъдещи стандарти на Общността
  (член 20) | 15 % за малките предприятия и 10 % за средните предприятия, ако прилагането и приключването се извършва повече от три години преди датата на влизане в сила на стандарта (10 % за малки предприятия, ако е за по-малко от три години) | |
| | Инвестиционна помощ за опазване на околната среда за енергоспестяващи мерки
  (член 21) | 60 % | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| | Инвестиционна помощ за високоефективно комбинирано производство на енергия
  (член 22) | 45 % | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| | Инвестиционна помощ за опазване на околната среда за насърчаване производството на енергия от възобновяеми енергийни източници
  (член 23) | 45 % | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| | Помощ за проучвания в областта на околната среда
  (член 24) | 50 % | 20 % за малки предприятия
  10 % за средни предприятия |
| Помощ за консултантски услуги в полза на МСП и участие на МСП в панаири
  (членове 26—27) | Помощ за консултантски услуги в полза на МСП
  (член 26) | 50 % | |
| | Помощ за участие на МСП в панаири
  (член 27) | 50 % | |
| Помощ за научни изследвания, развойна дейност и иновации
  (членове 30—37) | Помощ за проекти за научноизследователска и развойна дейност
  (член 31) | Фундаментални научни изследвания
  (член 31, параграф 2, буква а)) | 100 % | |
| | | Индустриални научни изследвания
  (член 31, параграф 2, буква б)) | 50 % | 10 % за средни предприятия
  20 % за малки предприятия
  Бонус от 15 % може да се добави към помощ с максимален интензитет 80 %, ако са изпълнени условията, посочени в член 31, параграф 4, буква б). |
| | | Експериментално развитие
  (член 31, параграф 2, буква в)) | 25 % | 10 % за средни предприятия
  20 % за малки предприятия
  Бонус от 15 % може да се добави към помощ с максимален интензитет 80 %, ако са изпълнени условията, посочени в член 31, параграф 4, буква б). |
| | Помощ за проучвания за техническа осъществимост
  (член 32) | 75 % (индустриални научни изследвания) и 50 % (експериментално развитие) за МСП
  65 % (научни изследвания в промишлеността) и 40 % (експериментално развитие) за големи предприятия | |
| | Помощ за разходите на МСП във връзка с права на индустриална собственост
  (член 33) | Интензитетът на помощта не надхвърля интензитета на помощта по проекти за научноизследователска и развойна дейност
  (член 31 (параграфи 3 и 4) | |
| | Помощ за млади иновационни предприятия
  (член 35) | 1 млн. EUR | |
| | Помощ за консултантски услуги по иновации и за поддържащи услуги по иновации
  (член 36) | 200 000 EUR на бенефициер в рамките на тригодишен период | |
| | Помощ за заемане на висококвалифициран персонал
  (член 37) | | |
| Помощ за обучение
  (членове 38—39) | Специфично обучение
  (член 38, параграф 1) | 25 % | 10 % за средни предприятия
  20 % за малки предприятия |
| | Общо обучение
  (член 38, параграф 2) | 60 % | 10 % за средни предприятия
  20 % за малки предприятия |

Общи цели (списък)

Цели (списък)

Максимален интензитет на помощта в % или максимален размер на помощта в NOK

МСП бонуси в %

Регионална инвестиционна помощ и регионална помощ за заетост

(член 13)

Схема

Интензитетът на помощта в настоящ брутен грант-еквивалент не надхвърля прага на регионалната помощ, който е в сила към момента на предоставяне на помощта за съответния регион в Румъния.

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Инвестиционна помощ и помощ за заетост за МСП

(член 15)

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Помощ за опазване на околната среда

(членове 17—25)

Инвестиционна помощ, която дава възможност на предприятията да надвишават стандартите на Общността за опазване на околната среда или да повишават равнището на опазване на околната среда при отсъствие на стандарти на Общността

(чл. 18)

Моля, посочете конкретния съответен стандарт

35 %

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Помощ за придобиване на нови транспортни средства, които надхвърлят стандартите на Общността или които повишават нивото на опазване на околната среда при отсъствие на стандарти на Общността

(член 19)

35 %

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Помощ за ранно адаптиране на МСП към бъдещи стандарти на Общността

(член 20)

15 % за малките предприятия и 10 % за средните предприятия, ако прилагането и приключването се извършва повече от три години преди датата на влизане в сила на стандарта (10 % за малки предприятия, ако е за по-малко от три години)

Инвестиционна помощ за опазване на околната среда за енергоспестяващи мерки

(член 21)

60 %

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Инвестиционна помощ за високоефективно комбинирано производство на енергия

(член 22)

45 %

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Инвестиционна помощ за опазване на околната среда за насърчаване производството на енергия от възобновяеми енергийни източници

(член 23)

45 %

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Помощ за проучвания в областта на околната среда

(член 24)

50 %

20 % за малки предприятия

10 % за средни предприятия

Помощ за консултантски услуги в полза на МСП и участие на МСП в панаири

(членове 26—27)

Помощ за консултантски услуги в полза на МСП

(член 26)

50 %

Помощ за участие на МСП в панаири

(член 27)

50 %

Помощ за научни изследвания, развойна дейност и иновации

(членове 30—37)

Помощ за проекти за научноизследователска и развойна дейност

(член 31)

Фундаментални научни изследвания

(член 31, параграф 2, буква а))

100 %

Индустриални научни изследвания

(член 31, параграф 2, буква б))

50 %

10 % за средни предприятия

20 % за малки предприятия

Бонус от 15 % може да се добави към помощ с максимален интензитет 80 %, ако са изпълнени условията, посочени в член 31, параграф 4, буква б).

Експериментално развитие

(член 31, параграф 2, буква в))

25 %

10 % за средни предприятия

20 % за малки предприятия

Бонус от 15 % може да се добави към помощ с максимален интензитет 80 %, ако са изпълнени условията, посочени в член 31, параграф 4, буква б).

Помощ за проучвания за техническа осъществимост

(член 32)

75 % (индустриални научни изследвания) и 50 % (експериментално развитие) за МСП

65 % (научни изследвания в промишлеността) и 40 % (експериментално развитие) за големи предприятия

Помощ за разходите на МСП във връзка с права на индустриална собственост

(член 33)

Интензитетът на помощта не надхвърля интензитета на помощта по проекти за научноизследователска и развойна дейност

(член 31 (параграфи 3 и 4)

Помощ за млади иновационни предприятия

(член 35)

1 млн. EUR

Помощ за консултантски услуги по иновации и за поддържащи услуги по иновации

(член 36)

200 000 EUR на бенефициер в рамките на тригодишен период

Помощ за заемане на висококвалифициран персонал

(член 37)

Помощ за обучение

(членове 38—39)

Специфично обучение

(член 38, параграф 1)

25 %

10 % за средни предприятия

20 % за малки предприятия

Общо обучение

(член 38, параграф 2)

60 %

10 % за средни предприятия

20 % за малки предприятия

---

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/16

---

Липса на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП

2013/C 229/07

Надзорният орган на ЕАСТ счита, че следната мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП:

| Дата на приемане на решението | : | 10 април 2013 г. |
| --- | --- | --- |
| Дело номер | : | 69933 |
| Номер на решението | : | 144/13/COL |
| Държава от ЕАСТ | : | Норвегия |
| Наименование (и/или име на получателя) | : | Bergen Kirkelige Fellesråd |
| Вид мярка | : | Няма помощ |
| Наименование и адрес на предоставящия орган | : | Bergen Kirkelige Fellesråd |
| Bjørns gate 1 |
| 5008 Bergen |
| NORWAY |

Дата на приемане на решението

:

10 април 2013 г.

Дело номер

:

69933

Номер на решението

:

144/13/COL

Държава от ЕАСТ

:

Норвегия

Наименование (и/или име на получателя)

:

Bergen Kirkelige Fellesråd

Вид мярка

:

Няма помощ

Наименование и адрес на предоставящия орган

:

Bergen Kirkelige Fellesråd

Bjørns gate 1

5008 Bergen

NORWAY

Автентичният текст на решението, от който са отстранени поверителните данни, се намира на уебсайта на Надзорния орган на ЕАСТ:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/17

---

Липса на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП

2013/C 229/08

Надзорният орган на ЕАСТ счита, че следната мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП:

| Дата на приемане на решението | : | 10 април 2013 г. |
| --- | --- | --- |
| Дело номер | : | 70521 |
| Номер на решението | : | 145/13/COL |
| Държава от ЕАСТ | : | Исландия |
| Наименование (и/или име на получателя) | : | Предполагаема държавна помощ в полза на Landsbankinn чрез отказ от очакваната възвръщаемост на публични средства |
| Правно основание | : | Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП |
| Вид мярка | : | Няма помощ |
| Икономически сектори | : | Финансови услуги |

Дата на приемане на решението

:

10 април 2013 г.

Дело номер

:

70521

Номер на решението

:

145/13/COL

Държава от ЕАСТ

:

Исландия

Наименование (и/или име на получателя)

:

Предполагаема държавна помощ в полза на Landsbankinn чрез отказ от очакваната възвръщаемост на публични средства

Правно основание

:

Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП

Вид мярка

:

Няма помощ

Икономически сектори

:

Финансови услуги

Автентичният текст на решението, от който са отстранени поверителните данни, се намира на уебсайта на Надзорния орган на ЕАСТ:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/18

---

Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно държавната помощ за финансирането на концертна зала и конферентен център Harpa

2013/C 229/09

С Решение No 128/13/COL от 20 март 2013 г., възпроизведено на автентичния език на страниците след това резюме, Надзорният орган на ЕАСТ откри процедура съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд. Исландските органи са информирани чрез изпращане на копие от решението.

С настоящото известие Надзорният орган на ЕАСТ приканва държавите от ЕАСТ, държавите-членки на ЕС, и заинтересованите страни да изпратят своите мнения относно въпросната мярка в срок от един месец от публикуването на известието на следния адрес:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Мненията ще бъдат предадени на исландските органи. Самоличността на заинтересованата страна, изпратила мнение, може да не бъде разкрита, ако това бъде поискано писмено, като се изложат съответните причини.

ОБОБЩЕНИЕ

Процедура

През септември 2011 г. в надзорния орган на ЕАСТ („Органът“) постъпва жалба относно предполагаемо субсидиране от исландската държава и градската управа на Рейкявик в полза на конферентните, ресторантьорските и кетъринг услугите в концертна зала и конферентен център Harpa (Harpa). Вследствие на това Органът изпраща две запитвания за информация, на които исландските власти отговарят.

Описание на мярката

През 2004 г. исландската държава и градската управа на Рейкявик обявяват тръжна процедура за създаване на публично-частно партньорство във връзка с изграждането, проектирането и експлоатацията на концертна зала и конферентен център с обща площ от 28 000 кв. м. На 12 януари 2007 г., след като е определена най-изгодната оферта, започва изграждането на концертна зала и конферентен център Harpa. Поради финансовия срив в Исландия изграждането на Harpa временно е преустановено през 2008 г. Малко по-късно кметът на Рейкявик и министърът на образованието постигат споразумение, от което следва, че държавата и градската управа ще продължат изграждането на проекта без частния партньор. Сградата е открита официално на 20 август 2011 г.

Harpa е замислена като място за извършването на различни услуги и дейности. Исландският симфоничен оркестър и Исландската опера са сключили дългосрочни договори за използването на някои съоръжения в Harpa. Освен това в Harpa се провеждат конференции и в нея има четири конферентни зали с различни размери. Harpa е домакин и на различни други артистични прояви, като например поп- и рок-концерти на исландски и чуждестранни изпълнители. Други дейности в Harpa като кетъринг услуги, ресторанти, музикален магазин и магазин за мебели се експлоатират от частни дружества, които наемат съоръжения в Harpa. Тези съоръжения се отдават под наем на частни оператори при пазарни условия вследствие на проведени публични търгове, на които са приети най-благоприятните оферти.

Harpa е изцяло собственост на исландската държава (54 %) и градската управа на Рейкявик (46 %), които осигуряват значителни годишни вноски според участието си в проекта. След отварянето си Harpa работи със значителен годишен дефицит, който е покриван от бюджетите на исландската държава и на град Рейкявик.

Становище на исландските органи

Според исландските органи финансирането на Harpa не е свързано с държавна помощ, тъй като те надлежно гарантират, че има отделни сметки за различните дейности в концертната зала и конферентния център. В подкрепа на това твърдение исландските органи представиха доклади от две счетоводни фирми относно разделянето на счетоводните сметки на дружествата, участващи в експлоатацията на Harpa. Исландските органи предоставиха и ценови анализи, в които са сравнени цените на сходни конферентни съоръжения в Рейкявик въз основа на тяхната големина и капацитет. Освен това исландските органи твърдят, че конферентният бизнес положително допринася за другите дейности на Harpa и без конферентния бизнес разходите, необходими за провеждането на другите дейности, биха били значително по-високи.

Наличие на държавна помощ

Предимства, включващи държавни ресурси, предоставени на предприятие

Тъй като исландската държава и градската управа на Рейкявик заедно покриват годишния дефицит от работата на Harpa, като ежегодно допринасят с известна част от своите бюджети, става въпрос за държавни ресурси по смисъла на член 61 от Споразумението за ЕИП.

Органът е на мнение, че и изграждането, и експлоатацията на инфраструктура представляват икономическа дейност сами по себе си, ако тази инфраструктура е или ще бъде използвана с цел предоставяне на стоки или услуги на пазара (1). Някои от дейностите, които се провеждат в Harpa, по-специално конференции, театрални представления, концерти на популярна музика и др., могат да привлекат значителен брой клиенти, като същевременно са в конкуренция с частни центрове за провеждане на конференции, театри или други места за музикални изпълнения. Следователно Надзорният орган изразява предварително мнение, че дружествата, участващи в експлоатацията на Harpa, доколкото извършват търговски дейности, могат да се определят като предприятия.

Освен това Органът счита, че публичното финансиране на строителството на Harpa представлява икономическо предимство и следователно помощ, тъй като проектът не би могъл да се осъществи без такова финансиране. Освен това предоставя се предимство на дружествата, участващи в експлоатацията на Harpa, под формата на нереализирани печалби, тъй като държавата и градската управа не изискват възвръщаемост на инвестициите си в концертната зала и конферентния център, доколкото тези дружества извършват търговски дейности, като провеждането на конференции или други артистични прояви. Предварителната оценка на Органа показва, че на нито един етап от проекта (строителство, експлоатация и ползване) не може да се изключи наличието на избирателно икономическо предимство.

Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между договарящите се страни

Може да се предположи наличието на въздействие върху търговията, тъй като пазарът за организиране на международни прояви, като конференции и събития, е отворен за конкуренцията между организаторите на такива събития, както и между управителите на места, в които те да бъдат проведени, а и двете категории по принцип развиват дейности, предмет на търговията между държавите от ЕИП. В този случай е още по-вероятно да има отражение върху търговията между някои съседни държави от ЕИП поради естеството на конферентния бизнес (2). Следователно, по предварителна оценка на Органа, мярката застрашава да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на ЕИП.

Съвместимост на помощта

В съответствие с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, тълкуван от Органа и разработен от Европейската комисия в рамките на предишен член 87, параграф 3, буква г) от Договора за ЕО, понастоящем член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС, помощите за насърчаване на културата и опазване на наследството може да се считат за съвместими с функционирането на Споразумението за ЕИП, когато такива помощи не засягат условията на търговия и конкуренция в ЕИП до степен, която противоречи на общия интерес. Исландските органи заявиха, че основната цел на въпросната мярка е насърчаването на културата чрез изграждането на концертна зала, в която биха могли да се помещават и Исландският симфоничен оркестър, и Исландската опера. Органът приема, че като се има предвид предназначението за културни цели на залата за симфонични концерти и опери, изграждането и експлоатирането ѝ биха могли да се определят като помощ за насърчаване на културата.

Органът приема, че инфраструктура като Harpa би могла да приюти и различни търговски дейности като ресторанти, кафенета, складове, конференции и популярни концерти. Въпреки това, за да не се наруши конкуренцията, трябва да бъдат въведени някои предпазни мерки, за да се гарантира, че няма кръстосано субсидиране между търговските дейности и субсидираните дейности в областта на културата. Органът не може да заключи, че исландските власти са въвели необходимите предпазни мерки, за да се гарантира, че не е налице такова кръстосано субсидиране. Следователно, след извършената предварителна оценка, Надзорният орган изразява съмнения дали изграждането и експлоатацията на Harpa биха могли да се считат за съвместими съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

Заключение

В светлината на горепосочените съображения Надзорният орган реши да започне официална процедура по разследване в съответствие с член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд, по отношение на финансирането на концертна зала и конферентен център Harpa. Заинтересованите страни се приканват да предоставят своите мнения в срок от един месец от публикуването на настоящото известие в Официален вестник на Европейския съюз.

В съответствие с член 14 от Протокол 3 всяка неправомерна помощ може да подлежи на възстановяване от получателите.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 128/13/COL

of 20 March 2013

to initiate the formal investigation procedure into potential State aid involved in the financing of the Harpa Concert Hall and Conference Centre

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’),

HAVING REGARD to:

The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26,

The Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1 of Part I and Article 4(4) and Articles 6 and 13 of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | On 19 September 2011, the Authority received a complaint, dated 13 September 2011 (Event No 608967), concerning the alleged subsidising by the Icelandic State and the City of Reykjavík (‘the City’) of conference services and restaurant/catering services in the Harpa Concert Hall and Conference Centre (‘Harpa’) (3). |
| --- | --- |

(1)

On 19 September 2011, the Authority received a complaint, dated 13 September 2011 (Event No 608967), concerning the alleged subsidising by the Icelandic State and the City of Reykjavík (‘the City’) of conference services and restaurant/catering services in the Harpa Concert Hall and Conference Centre (‘Harpa’) (3).

| (2) | By letter dated 14 October 2011, the Authority requested additional information from the Icelandic authorities (Event No 609736). By a letter dated 30 November 2011 (Event No 617042), the Icelandic authorities replied to the request and provided the Authority with the relevant information. |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 14 October 2011, the Authority requested additional information from the Icelandic authorities (Event No 609736). By a letter dated 30 November 2011 (Event No 617042), the Icelandic authorities replied to the request and provided the Authority with the relevant information.

| (3) | The case was the subject of discussions between the Authority and the Icelandic authorities as well as the lawyer representing the holding company responsible for Harpa’s operations, at the package meeting in Reykjavík on 5 June 2012. Shortly after the meeting, the Authority sent a follow up letter, dated 9 July 2012 (Event No 637627), to the Icelandic authorities inviting them to provide information on certain outstanding issues. |
| --- | --- |

(3)

The case was the subject of discussions between the Authority and the Icelandic authorities as well as the lawyer representing the holding company responsible for Harpa’s operations, at the package meeting in Reykjavík on 5 June 2012. Shortly after the meeting, the Authority sent a follow up letter, dated 9 July 2012 (Event No 637627), to the Icelandic authorities inviting them to provide information on certain outstanding issues.

| (4) | By letter dated 21 August 2012 (Event No 644771), the Icelandic authorities submitted additional information. By letter dated 27 September 2012 (Event No 648320), the Icelandic authorities submitted a memorandum concerning the separation of accounts as well as a statement from the accounting firm PWC. |
| --- | --- |

(4)

By letter dated 21 August 2012 (Event No 644771), the Icelandic authorities submitted additional information. By letter dated 27 September 2012 (Event No 648320), the Icelandic authorities submitted a memorandum concerning the separation of accounts as well as a statement from the accounting firm PWC.

| (5) | Finally, the Icelandic authorities submitted information by e-mail dated 11 February 2013 (Event No 662444) and by letter dated 7 March 2013 (Event No 665434). |
| --- | --- |

(5)

Finally, the Icelandic authorities submitted information by e-mail dated 11 February 2013 (Event No 662444) and by letter dated 7 March 2013 (Event No 665434).

2.   The complaint

| (6) | The complainant has alleged that unlawful State aid is being provided by the Icelandic State and the City to the companies involved in the operation of Harpa. The complainant referred to the State budget for the year 2011 where the Ministry of Finance allocated ISK 419 400 000 to the operation of Harpa and additional ISK 44 200 000 for building costs and maintenance. The Municipality’s budget foresaw a substantial allocation of funds to the Harpa project for the year 2011 amounting to a total of ISK 391 526 000. Furthermore, the Municipality contributed a substantial amount to the project in the years 2009-2010. |
| --- | --- |

(6)

The complainant has alleged that unlawful State aid is being provided by the Icelandic State and the City to the companies involved in the operation of Harpa. The complainant referred to the State budget for the year 2011 where the Ministry of Finance allocated ISK 419 400 000 to the operation of Harpa and additional ISK 44 200 000 for building costs and maintenance. The Municipality’s budget foresaw a substantial allocation of funds to the Harpa project for the year 2011 amounting to a total of ISK 391 526 000. Furthermore, the Municipality contributed a substantial amount to the project in the years 2009-2010.

| (7) | The complainant claims that the contribution from both the Icelandic Government and the City is partly being used to subsidise the conference service and the restaurant/catering services in the music hall and conference centre. The contributions in question are fairly high and according to the complainant, there is no transparency in how they are being used. The complainant maintains that this State aid affects the market for the conference business in the European Economic Area (‘EEA’) as a whole and is not limited to competitors on the Icelandic market. It therefore constitutes an infringement of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(7)

The complainant claims that the contribution from both the Icelandic Government and the City is partly being used to subsidise the conference service and the restaurant/catering services in the music hall and conference centre. The contributions in question are fairly high and according to the complainant, there is no transparency in how they are being used. The complainant maintains that this State aid affects the market for the conference business in the European Economic Area (‘EEA’) as a whole and is not limited to competitors on the Icelandic market. It therefore constitutes an infringement of Article 61 of the EEA Agreement.

| (8) | The complainant provided the Authority with extracts from the Icelandic State budget for the year 2011 as well as an extract from the City’s budget for the same year. Furthermore, the complainant provided a purchase agreement for Harpa and general information on the conference market in Iceland. However, the complainant noted that due to the lack of transparency it was difficult to gather detailed information on the obligations of the Icelandic State and the City to contribute funds to the companies involved in the operation of Harpa as well as information on Harpa’s business model and on the separation of accounts. |
| --- | --- |

(8)

The complainant provided the Authority with extracts from the Icelandic State budget for the year 2011 as well as an extract from the City’s budget for the same year. Furthermore, the complainant provided a purchase agreement for Harpa and general information on the conference market in Iceland. However, the complainant noted that due to the lack of transparency it was difficult to gather detailed information on the obligations of the Icelandic State and the City to contribute funds to the companies involved in the operation of Harpa as well as information on Harpa’s business model and on the separation of accounts.

3.   Harpa Concert Hall and Conference Centre

3.1.   Background

| (9) | In 1999, the Mayor of Reykjavík along with representatives of the Icelandic Government announced that a concert and conference centre would be constructed in the centre of Reykjavík. In late 2002, the Icelandic State and the City signed an agreement regarding the project and the following year the company Austurhöfn-TR ehf. was founded with the purpose of overseeing the project. |
| --- | --- |

(9)

In 1999, the Mayor of Reykjavík along with representatives of the Icelandic Government announced that a concert and conference centre would be constructed in the centre of Reykjavík. In late 2002, the Icelandic State and the City signed an agreement regarding the project and the following year the company Austurhöfn-TR ehf. was founded with the purpose of overseeing the project.

| (10) | In 2004, the Icelandic State and the City initiated a public-private partnership (‘PPP’) bid concerning the construction, design and operation of the concert hall and conference centre. There were four companies that bid for the contract. In 2005, the evaluation committee of Austurhöfn-TR ehf. concluded that the offer from Portus ehf. was the most favourable one and subsequently the Icelandic State and the City entered into a contract with Portus ehf. for the construction and operation of a concert and conference centre (4). The construction of Harpa began on 12 January 2007. |
| --- | --- |

(10)

In 2004, the Icelandic State and the City initiated a public-private partnership (‘PPP’) bid concerning the construction, design and operation of the concert hall and conference centre. There were four companies that bid for the contract. In 2005, the evaluation committee of Austurhöfn-TR ehf. concluded that the offer from Portus ehf. was the most favourable one and subsequently the Icelandic State and the City entered into a contract with Portus ehf. for the construction and operation of a concert and conference centre (4). The construction of Harpa began on 12 January 2007.

| (11) | Due to the financial collapse in Iceland in October 2008, the construction of Harpa was put on hold. However, shortly after the collapse, the Mayor of Reykjavík and the Minister for Education reached an agreement which entailed that the State and the City would continue with the construction of Harpa without the private partner. After an amended and restated project agreement was concluded, the construction project continued (hereinafter referred to as ‘the project agreement’) (5). On 20 August 2011, Harpa was formally opened. The building is 28 000 square meters and is located at Austurbakki 2, 101 Reykjavík. |
| --- | --- |

(11)

Due to the financial collapse in Iceland in October 2008, the construction of Harpa was put on hold. However, shortly after the collapse, the Mayor of Reykjavík and the Minister for Education reached an agreement which entailed that the State and the City would continue with the construction of Harpa without the private partner. After an amended and restated project agreement was concluded, the construction project continued (hereinafter referred to as ‘the project agreement’) (5). On 20 August 2011, Harpa was formally opened. The building is 28 000 square meters and is located at Austurbakki 2, 101 Reykjavík.

| (12) | Harpa is meant to accommodate various services and operations. Both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera have entered into long-term contracts for the use of certain facilities within Harpa. Moreover, Harpa accommodates conferences and there are four conference halls of different sizes. Harpa also houses various other events such as pop and rock concerts with both Icelandic and foreign artists. |
| --- | --- |

(12)

Harpa is meant to accommodate various services and operations. Both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera have entered into long-term contracts for the use of certain facilities within Harpa. Moreover, Harpa accommodates conferences and there are four conference halls of different sizes. Harpa also houses various other events such as pop and rock concerts with both Icelandic and foreign artists.

| (13) | Other activities in Harpa such as catering, restaurants, a music shop and a furniture shop are operated by private companies who rent the facilities. According to the Icelandic authorities, these facilities are leased on market terms and were subject to public tenders, where the most favourable offers were accepted. |
| --- | --- |

(13)

Other activities in Harpa such as catering, restaurants, a music shop and a furniture shop are operated by private companies who rent the facilities. According to the Icelandic authorities, these facilities are leased on market terms and were subject to public tenders, where the most favourable offers were accepted.

3.2.   The ownership and corporate structure of Harpa

| (14) | Harpa Concert Hall and Conference Centre is owned by the Icelandic State (54 %) and Reykjavík City (46 %) and therefore constitutes a public undertaking. The entire Harpa project has been overseen by Austurhöfn-TR ehf. which is a limited liability company, established by the Ministry of Finance on behalf of the Icelandic State and the City in order to take over the construction and running of the Harpa project (6). |
| --- | --- |

(14)

Harpa Concert Hall and Conference Centre is owned by the Icelandic State (54 %) and Reykjavík City (46 %) and therefore constitutes a public undertaking. The entire Harpa project has been overseen by Austurhöfn-TR ehf. which is a limited liability company, established by the Ministry of Finance on behalf of the Icelandic State and the City in order to take over the construction and running of the Harpa project (6).

| (15) | Until recently there were several limited liability companies involved in Harpa's operations, namely: Portus ehf., which was responsible for Harpa real estate and operations, and Situs ehf., which was responsible for other buildings planned in the same area. Portus had two subsidiaries: Totus ehf., which owned the real estate itself, and Ago ehf., which was responsible for all operations in Harpa and leased the property from Totus. Situs also had two subsidies: Hospes ehf., which would have owned and operated a hotel which is to be constructed in the area, and Custos ehf., which was to own and operate any other buildings in the area. |
| --- | --- |

(15)

Until recently there were several limited liability companies involved in Harpa's operations, namely: Portus ehf., which was responsible for Harpa real estate and operations, and Situs ehf., which was responsible for other buildings planned in the same area. Portus had two subsidiaries: Totus ehf., which owned the real estate itself, and Ago ehf., which was responsible for all operations in Harpa and leased the property from Totus. Situs also had two subsidies: Hospes ehf., which would have owned and operated a hotel which is to be constructed in the area, and Custos ehf., which was to own and operate any other buildings in the area.

| (16) | However, in order to minimise operational costs and increase efficiency, the board of Austurhöfn-TR ehf. decided in December 2012 to simplify the operational structure of Harpa by merging most of the limited liability companies involved in its operations into one company. The State and the City therefore founded the company Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. which is to oversee all of Harpa's operations. Simplifying the infrastructure of Harpa is a part of a long-term plan to make Harpa’s operations sustainable. |
| --- | --- |

(16)

However, in order to minimise operational costs and increase efficiency, the board of Austurhöfn-TR ehf. decided in December 2012 to simplify the operational structure of Harpa by merging most of the limited liability companies involved in its operations into one company. The State and the City therefore founded the company Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. which is to oversee all of Harpa's operations. Simplifying the infrastructure of Harpa is a part of a long-term plan to make Harpa’s operations sustainable.

| (17) | The following chart explains in broad terms the organisational structure of Harpa after the changes to its corporate structure entered into effect (7): |
| --- | --- |

(17)

The following chart explains in broad terms the organisational structure of Harpa after the changes to its corporate structure entered into effect (7):

Image

3.3.   The financing of Harpa’s operations

| (18) | As previously noted, Harpa is fully owned by the Icelandic State and the City through Austurhöfn-TR ehf. The obligations of the State and the City are regulated by Article 13 of the project agreement from 2006 (8). The annual payments of the State and the City are covered by their respective budgets. According to the State budget for 2011, the annual State contribution was expected to amount to ISK 424,4 million. For the year 2012, the expected amount to be contributed by the State was ISK 553,6 million. In the year 2013, there is expected to be an increase in the public funding of Harpa as the City and the State have approved an additional ISK 160 million contribution. All public contributions to Harpa are borne in accordance with the participation in the project, i.e. the State pays 54 % and the City 46 %. The contributions are also indexed with the consumer price index. |
| --- | --- |

(18)

As previously noted, Harpa is fully owned by the Icelandic State and the City through Austurhöfn-TR ehf. The obligations of the State and the City are regulated by Article 13 of the project agreement from 2006 (8). The annual payments of the State and the City are covered by their respective budgets. According to the State budget for 2011, the annual State contribution was expected to amount to ISK 424,4 million. For the year 2012, the expected amount to be contributed by the State was ISK 553,6 million. In the year 2013, there is expected to be an increase in the public funding of Harpa as the City and the State have approved an additional ISK 160 million contribution. All public contributions to Harpa are borne in accordance with the participation in the project, i.e. the State pays 54 % and the City 46 %. The contributions are also indexed with the consumer price index.

| (19) | In addition to the contribution provided for in the State and the City’s budgets, the Government and the City have undertaken an obligation to grant a short-term loan for the operation of Harpa until long-term financing necessary to fully cover the cost of the project is completed. As from 2013, the total amount of the loan was ISK 794 million with an interest rate of 5 % and a 200 bp premium. The Icelandic authorities have however announced their intention to convert the loan into share capital in the companies operating Harpa (9). |
| --- | --- |

(19)

In addition to the contribution provided for in the State and the City’s budgets, the Government and the City have undertaken an obligation to grant a short-term loan for the operation of Harpa until long-term financing necessary to fully cover the cost of the project is completed. As from 2013, the total amount of the loan was ISK 794 million with an interest rate of 5 % and a 200 bp premium. The Icelandic authorities have however announced their intention to convert the loan into share capital in the companies operating Harpa (9).

| (20) | The State and the City allocate funds on a monthly basis in order pay off loan obligations in connection with Harpa. Since the project is meant to be self-sustainable, the profits must cover all operational costs. The funds from the owners are therefore, according to the Icelandic authorities, only meant to cover outstanding loans (10). |
| --- | --- |

(20)

The State and the City allocate funds on a monthly basis in order pay off loan obligations in connection with Harpa. Since the project is meant to be self-sustainable, the profits must cover all operational costs. The funds from the owners are therefore, according to the Icelandic authorities, only meant to cover outstanding loans (10).

| (21) | According to the project agreement, there is to be a financial separation between the different companies involved in the operation of Harpa and between the different operations and activities: |
| --- | --- |

(21)

According to the project agreement, there is to be a financial separation between the different companies involved in the operation of Harpa and between the different operations and activities:

| (22) | 13.11.1 | The private partner will at all times ensure that there is financial separation between the real estate company, the operation company, Hringur and the private partner. Each entity shall be managed and operated separately with regards to finances. |
| --- | --- | --- |

(22)

13.11.1

The private partner will at all times ensure that there is financial separation between the real estate company, the operation company, Hringur and the private partner. Each entity shall be managed and operated separately with regards to finances.

| (23) | 13.11.2 | The private partner will at all times ensure that there is sufficient financial separation, i.e. separation in book-keeping, between the paid for work and other operations and activities within the CC. The private partner shall at all times during the term be able to demonstrate, upon request from the client, that such financial separation exists. |
| --- | --- | --- |

(23)

13.11.2

The private partner will at all times ensure that there is sufficient financial separation, i.e. separation in book-keeping, between the paid for work and other operations and activities within the CC. The private partner shall at all times during the term be able to demonstrate, upon request from the client, that such financial separation exists.

| (24) | The operations of Harpa are divided into several categories: 1. the Icelandic Symphony Orchestra; 2. the Icelandic Opera; 3. other art events; 4. conference department; 5. operations; 6. ticket sales; 7. operating of facilities; 8. management cost. All these cost categories now fall under Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. and the revenue and costs attributed to each of these categories are included in the budget under the relevant category. Common operational costs such as salary, housing (heating and electricity) and administrative costs are divided among the categories according to a cost allocation model (11). |
| --- | --- |

(24)

The operations of Harpa are divided into several categories: 1. the Icelandic Symphony Orchestra; 2. the Icelandic Opera; 3. other art events; 4. conference department; 5. operations; 6. ticket sales; 7. operating of facilities; 8. management cost. All these cost categories now fall under Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. and the revenue and costs attributed to each of these categories are included in the budget under the relevant category. Common operational costs such as salary, housing (heating and electricity) and administrative costs are divided among the categories according to a cost allocation model (11).

| (25) | According to the projected annual account of Austurhöfn-TR ehf. for the year 2012, the company was expected to sustain a significant operating loss corresponding to a total negative EBITDA of ISK 406,5 million. The conference part of Harpa's operation was run at a negative EBITDA of ISK 120 million in 2012 and the same goes for ‘other art events’ (negative EBITDA of ISK 131 million). The projected annual accounts and earning analysis for the year 2013 also foresee a considerable operating loss, a total negative EBITDA of around ISK 348 million, with both the conference activities and ‘other art events’ operating at a loss (12). |
| --- | --- |

(25)

According to the projected annual account of Austurhöfn-TR ehf. for the year 2012, the company was expected to sustain a significant operating loss corresponding to a total negative EBITDA of ISK 406,5 million. The conference part of Harpa's operation was run at a negative EBITDA of ISK 120 million in 2012 and the same goes for ‘other art events’ (negative EBITDA of ISK 131 million). The projected annual accounts and earning analysis for the year 2013 also foresee a considerable operating loss, a total negative EBITDA of around ISK 348 million, with both the conference activities and ‘other art events’ operating at a loss (12).

| (26) | As previously noted, the operation in Harpa is now overseen by a single company, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., which is devoted to making the Harpa project as profitable as possible. According to the Icelandic authorities, the overall aim is to make the operations gradually sustainable. Nevertheless, Harpa has since its opening been operated with an annual deficit that has been covered over the budgets of the Icelandic State and Reykjavík City (13). According to projections submitted by the Icelandic authorities, the conference activities in Harpa are expected to become gradually sustainable and by the year 2016 the authorities project that Harpa’s conference operations will run at a positive EBITDA of ISK 3,5 million (14). However, by the year 2016 the ‘other art events’ are still expected to run at a negative EBITDA of around ISK 93 million. |
| --- | --- |

(26)

As previously noted, the operation in Harpa is now overseen by a single company, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., which is devoted to making the Harpa project as profitable as possible. According to the Icelandic authorities, the overall aim is to make the operations gradually sustainable. Nevertheless, Harpa has since its opening been operated with an annual deficit that has been covered over the budgets of the Icelandic State and Reykjavík City (13). According to projections submitted by the Icelandic authorities, the conference activities in Harpa are expected to become gradually sustainable and by the year 2016 the authorities project that Harpa’s conference operations will run at a positive EBITDA of ISK 3,5 million (14). However, by the year 2016 the ‘other art events’ are still expected to run at a negative EBITDA of around ISK 93 million.

4.   Comments by the Icelandic authorities

| (27) | The Icelandic authorities argue that the financing of the companies involved in the operation of Harpa does not involve State aid since they have properly ensured that the companies keep separate accounts for the different activities within the concert hall and the conference centre. |
| --- | --- |

(27)

The Icelandic authorities argue that the financing of the companies involved in the operation of Harpa does not involve State aid since they have properly ensured that the companies keep separate accounts for the different activities within the concert hall and the conference centre.

| (28) | The Icelandic authorities have claimed that revenues from conference and concert activities have been accounted for separately from other activities, while costs had not been accounted for separately up until now. The Icelandic authorities have acknowledged the need for accounting for conference activities separately from concert activities, as well as costs associated with these activities, and they aimed at having such a separation functional in January 2012. |
| --- | --- |

(28)

The Icelandic authorities have claimed that revenues from conference and concert activities have been accounted for separately from other activities, while costs had not been accounted for separately up until now. The Icelandic authorities have acknowledged the need for accounting for conference activities separately from concert activities, as well as costs associated with these activities, and they aimed at having such a separation functional in January 2012.

| (29) | Furthermore, the Icelandic authorities claim that there is now a sufficient separation of accounts. In order to validate this claim, they have put forward statements from two accounting firms, PWC and KPMG. According to PWC, the separation of accounts for the companies involved in the operation of Harpa is sufficient. The profits are attributed to the relevant operational category and the common operational costs are divided between all operational categories. According to the report from KPMG, the property management team of Harpa has divided the building’s square meters based on function and usage and the related costs are allocated accordingly. |
| --- | --- |

(29)

Furthermore, the Icelandic authorities claim that there is now a sufficient separation of accounts. In order to validate this claim, they have put forward statements from two accounting firms, PWC and KPMG. According to PWC, the separation of accounts for the companies involved in the operation of Harpa is sufficient. The profits are attributed to the relevant operational category and the common operational costs are divided between all operational categories. According to the report from KPMG, the property management team of Harpa has divided the building’s square meters based on function and usage and the related costs are allocated accordingly.

| (30) | With regard to the conference operations, according to the Icelandic authorities, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. is not itself active on the conference market. The company however leases conference rooms either to one-off conference organisers or to specialised conference businesses. Furthermore, the Icelandic authorities have noted that that there are no competing conference centres in Iceland capable of hosting large-scale conferences like Harpa. According to the Icelandic authorities, the conference business positively contributes to other activities in Harpa. If Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. would not operate the conference business, the costs other activities would have to carry would be considerably higher. In order to show that the conference aspect of Harpa is not being subsidised, the Icelandic authorities submitted a pricing analysis from KPMG where they compared the prices of comparable conference facilities, based on size and capacity. According to KPMG’s analysis, the price for a full day, the price per guest and the price per square meter are on average much higher for the facilities in Harpa than for comparable facilities offered in competing conference facilities. |
| --- | --- |

(30)

With regard to the conference operations, according to the Icelandic authorities, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. is not itself active on the conference market. The company however leases conference rooms either to one-off conference organisers or to specialised conference businesses. Furthermore, the Icelandic authorities have noted that that there are no competing conference centres in Iceland capable of hosting large-scale conferences like Harpa. According to the Icelandic authorities, the conference business positively contributes to other activities in Harpa. If Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. would not operate the conference business, the costs other activities would have to carry would be considerably higher. In order to show that the conference aspect of Harpa is not being subsidised, the Icelandic authorities submitted a pricing analysis from KPMG where they compared the prices of comparable conference facilities, based on size and capacity. According to KPMG’s analysis, the price for a full day, the price per guest and the price per square meter are on average much higher for the facilities in Harpa than for comparable facilities offered in competing conference facilities.

| (31) | Lastly, the Icelandic authorities maintain that the financial contributions from the State and the City are fully allocated for payment of outstanding loans and are not used in order to subsidise the conference hosting aspect. |
| --- | --- |

(31)

Lastly, the Icelandic authorities maintain that the financial contributions from the State and the City are fully allocated for payment of outstanding loans and are not used in order to subsidise the conference hosting aspect.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

| (32) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: |
| --- | --- |

(32)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

| (33) | ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between contracting parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(33)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between contracting parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (34) | In the following chapters the financing of the companies involved in the operation of Harpa Concert Hall and Conference Centre will be assessed with respect to these criteria. |
| --- | --- |

(34)

In the following chapters the financing of the companies involved in the operation of Harpa Concert Hall and Conference Centre will be assessed with respect to these criteria.

1.1.   State resources

State resources

| (35) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources in order to constitute State aid. |
| --- | --- |

(35)

According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources in order to constitute State aid.

| (36) | At the outset, the Authority notes that both local and regional authorities are considered to be equivalent to the State (15). Consequently, the state for the purpose of Article 61(1) covers all bodies of the State administration, from the central government to the City level or the lowest administrative level as well as public undertakings and bodies. Furthermore, municipal resources are considered to be State resources within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement (16). |
| --- | --- |

(36)

At the outset, the Authority notes that both local and regional authorities are considered to be equivalent to the State (15). Consequently, the state for the purpose of Article 61(1) covers all bodies of the State administration, from the central government to the City level or the lowest administrative level as well as public undertakings and bodies. Furthermore, municipal resources are considered to be State resources within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement (16).

15

16

| (37) | Since the Icelandic State and the City of Reykjavík cover jointly the annual deficit of the companies involved in the operation of Harpa by annually contributing a certain amount from their budgets, State resources are involved. Furthermore, the converting of loans into share capital also entails a transfer of State resources since the State and the City would forgo their entitlement to receive a full repayment of the outstanding loans. Therefore, the first criterion of Article 61(1) of the EEA Agreement is fulfilled. |
| --- | --- |

(37)

Since the Icelandic State and the City of Reykjavík cover jointly the annual deficit of the companies involved in the operation of Harpa by annually contributing a certain amount from their budgets, State resources are involved. Furthermore, the converting of loans into share capital also entails a transfer of State resources since the State and the City would forgo their entitlement to receive a full repayment of the outstanding loans. Therefore, the first criterion of Article 61(1) of the EEA Agreement is fulfilled.

1.2.   Undertaking

Undertaking

| (38) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage upon an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (17). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (18). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods and services on a given market do not constitute undertakings. |
| --- | --- |

(38)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage upon an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (17). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (18). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods and services on a given market do not constitute undertakings.

17

18

| (39) | The Authority is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to State aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (19). In this case, the conference hall and concert centre is intended for e.g. hosting conferences as well as music, culture and ‘other art events’ on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the Court of Justice of the European Union in the Leipzig/Halle case (20). Consequently, in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the facilities (21). |
| --- | --- |

(39)

The Authority is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to State aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (19). In this case, the conference hall and concert centre is intended for e.g. hosting conferences as well as music, culture and ‘other art events’ on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the Court of Justice of the European Union in the Leipzig/Halle case (20). Consequently, in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the facilities (21).

19

Leipzig/Halle

20

21

| (40) | As previously noted, Harpa Concert Hall and Conference Centre hosts concerts by the Icelandic Symphony Orchestra, the Icelandic Opera, various other art events as well as conferences. In the view of the Icelandic authorities, only the conference aspect of Harpa’s operation constitutes an economic activity. All other activities should therefore be classified as non-economic. However, the Authority has certain doubts in this regard. |
| --- | --- |

(40)

As previously noted, Harpa Concert Hall and Conference Centre hosts concerts by the Icelandic Symphony Orchestra, the Icelandic Opera, various other art events as well as conferences. In the view of the Icelandic authorities, only the conference aspect of Harpa’s operation constitutes an economic activity. All other activities should therefore be classified as non-economic. However, the Authority has certain doubts in this regard.

| (41) | Some of the activities taking place in Harpa, notably conferences, theatre performances, popular music concerts etc., can attract significant numbers of customers while they are in competition with private conference centres, theatres or other music venues. Therefore, the Authority takes the view that the Harpa Concert Hall and Conference Centre and the companies involved in its operation, in so far as they engage in commercial activities, qualify as an undertaking (22). The companies involved in the operation of Harpa must be regarded as vehicles for pursuing the common interest of its owners, that is to support cultural activities in Iceland. |
| --- | --- |

(41)

Some of the activities taking place in Harpa, notably conferences, theatre performances, popular music concerts etc., can attract significant numbers of customers while they are in competition with private conference centres, theatres or other music venues. Therefore, the Authority takes the view that the Harpa Concert Hall and Conference Centre and the companies involved in its operation, in so far as they engage in commercial activities, qualify as an undertaking (22). The companies involved in the operation of Harpa must be regarded as vehicles for pursuing the common interest of its owners, that is to support cultural activities in Iceland.

22

1.3.   Advantage

Advantage

| (42) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must confer an economic advantage on the recipient. |
| --- | --- |

(42)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must confer an economic advantage on the recipient.

| (43) | Regarding the financing of the construction of Harpa, State aid can only be excluded if it is in conformity with the market economy investor principle (‘MEIP’) (23). According to the Icelandic authorities, the State and the City had initially hoped that a private investor would finance the realisation of the project. However, due to the financial crisis, it became impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the State and the City is thus claimed to be necessary, as without it there were not enough funds to finance the project. The Authority therefore considers, at this stage, that the public financing of the construction of Harpa would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not have been realised in the absence of public funding and the participation by the State and the City was essential to the Harpa project as a whole. |
| --- | --- |

(43)

Regarding the financing of the construction of Harpa, State aid can only be excluded if it is in conformity with the market economy investor principle (‘MEIP’) (23). According to the Icelandic authorities, the State and the City had initially hoped that a private investor would finance the realisation of the project. However, due to the financial crisis, it became impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the State and the City is thus claimed to be necessary, as without it there were not enough funds to finance the project. The Authority therefore considers, at this stage, that the public financing of the construction of Harpa would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not have been realised in the absence of public funding and the participation by the State and the City was essential to the Harpa project as a whole.

23

| (44) | It follows from the Authority’s decisional practice that when an entity carries out both commercial and non-commercial activities, a cost-accounting system that ensures that the commercial activities are not financed through State resources allocated to the non-profit making activities must be in place (24). This principle is also laid down in the Transparency Directive (25). The Directive does not apply directly to the case at hand. However, the Authority is of the opinion that the principles of operating economic activities on commercial terms with separate accounts, and a clear establishment of the cost accounting principles according to which separate accounts are maintained, still apply. |
| --- | --- |

(44)

It follows from the Authority’s decisional practice that when an entity carries out both commercial and non-commercial activities, a cost-accounting system that ensures that the commercial activities are not financed through State resources allocated to the non-profit making activities must be in place (24). This principle is also laid down in the Transparency Directive (25). The Directive does not apply directly to the case at hand. However, the Authority is of the opinion that the principles of operating economic activities on commercial terms with separate accounts, and a clear establishment of the cost accounting principles according to which separate accounts are maintained, still apply.

24

25

| (45) | As described in Section I.3 above, the operations of Harpa are divided into several categories, e.g. hosting the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera as well as other art events and conferences, which can be divided into economic and non-economic activities (i.e. cultural activities). The Icelandic authorities have however not properly ensured, through either amending the organisational structure of Harpa or by other administrative action, that there is a clear and consistent separation of the accounts for the different activities of the concert hall and conference centre. Simply dividing the losses associated with the operation of the building and common administrative costs between the different activities of Harpa, both the economic and non-economic, based on estimated usage and other criteria cannot be seen as a clear separation of accounts under EEA law. This situation therefore may lead to cross-subsidisation between non-economic and economic activities. |
| --- | --- |

(45)

As described in Section I.3 above, the operations of Harpa are divided into several categories, e.g. hosting the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera as well as other art events and conferences, which can be divided into economic and non-economic activities (i.e. cultural activities). The Icelandic authorities have however not properly ensured, through either amending the organisational structure of Harpa or by other administrative action, that there is a clear and consistent separation of the accounts for the different activities of the concert hall and conference centre. Simply dividing the losses associated with the operation of the building and common administrative costs between the different activities of Harpa, both the economic and non-economic, based on estimated usage and other criteria cannot be seen as a clear separation of accounts under EEA law. This situation therefore may lead to cross-subsidisation between non-economic and economic activities.

| (46) | Additionally, an advantage is conferred on the companies involved in the operation of Harpa in the form of foregone profits when the State and the City do not require a return on their investment in the concert hall and conference centre, in so far as those companies engage in commercial activities, such as the hosting of conferences or ‘other art events’. Any business owner or investor will normally require a return on its investment in a commercial undertaking. Such a requirement effectively represents an expense for the undertaking. If a State- and municipally-owned undertaking is not required to generate a normal rate of return for its owner this effectively means that the undertaking benefits from an advantage whenever the owner foregoes that profit (26). |
| --- | --- |

(46)

Additionally, an advantage is conferred on the companies involved in the operation of Harpa in the form of foregone profits when the State and the City do not require a return on their investment in the concert hall and conference centre, in so far as those companies engage in commercial activities, such as the hosting of conferences or ‘other art events’. Any business owner or investor will normally require a return on its investment in a commercial undertaking. Such a requirement effectively represents an expense for the undertaking. If a State- and municipally-owned undertaking is not required to generate a normal rate of return for its owner this effectively means that the undertaking benefits from an advantage whenever the owner foregoes that profit (26).

26

| (47) | The Authority considers that the announced conversion of loans, in the amount of ISK 904 million, could also constitute an advantage, should the conversion not be concluded on market terms. However, since the Authority has not received a detailed description of the loan conversion agreement it is not in the position to assess whether an advantage is present or not. |
| --- | --- |

(47)

The Authority considers that the announced conversion of loans, in the amount of ISK 904 million, could also constitute an advantage, should the conversion not be concluded on market terms. However, since the Authority has not received a detailed description of the loan conversion agreement it is not in the position to assess whether an advantage is present or not.

| (48) | The preliminary assessment of the Authority thus shows that an economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use). |
| --- | --- |

(48)

The preliminary assessment of the Authority thus shows that an economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use).

1.4.   Selectivity

Selectivity

| (49) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must be selective. |
| --- | --- |

(49)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must be selective.

| (50) | The Icelandic authorities provide funding to the companies involved in the operation of Harpa. The funding is used to cover the losses stemming from the different activities within Harpa, including economic activities such as the hosting of conferences. This system of compensation, under which cross-subsidisation may occur, is not available to other companies that are active on the conference market in Iceland or elsewhere. |
| --- | --- |

(50)

The Icelandic authorities provide funding to the companies involved in the operation of Harpa. The funding is used to cover the losses stemming from the different activities within Harpa, including economic activities such as the hosting of conferences. This system of compensation, under which cross-subsidisation may occur, is not available to other companies that are active on the conference market in Iceland or elsewhere.

| (51) | In light of the above, it is the Authority’s preliminary view that the companies involved in the operation of Harpa receive a selective economic advantage compared to their competitors on the market. |
| --- | --- |

(51)

In light of the above, it is the Authority’s preliminary view that the companies involved in the operation of Harpa receive a selective economic advantage compared to their competitors on the market.

1.5.   Distortion of competition and effect on trade between contracting parties

Distortion of competition and effect on trade between contracting parties

| (52) | The measure must be liable to distort competition and affect trade between the contracting parties to the EEA Agreement to be considered State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(52)

The measure must be liable to distort competition and affect trade between the contracting parties to the EEA Agreement to be considered State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

| (53) | According to settled case law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient in order to conclude that the measure is likely to affect trade between contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (27). The State resources allocated to the companies involved in the operation of Harpa, in order to cover their losses, constitute an advantage that strengthens Harpa’s position compared to that of other undertakings competing in the same market. |
| --- | --- |

(53)

According to settled case law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient in order to conclude that the measure is likely to affect trade between contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (27). The State resources allocated to the companies involved in the operation of Harpa, in order to cover their losses, constitute an advantage that strengthens Harpa’s position compared to that of other undertakings competing in the same market.

27

| (54) | As the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities which are subject to trade between EEA States, the effect on trade can be assumed. In this case, the effect on trade between certain neighbouring EEA States is even more likely due to the nature of the conference industry. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market to the territory of that Member State (28). |
| --- | --- |

(54)

As the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities which are subject to trade between EEA States, the effect on trade can be assumed. In this case, the effect on trade between certain neighbouring EEA States is even more likely due to the nature of the conference industry. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market to the territory of that Member State (28).

28

| (55) | Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure threatens to distort competition and affect trade within the EEA. |
| --- | --- |

(55)

Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure threatens to distort competition and affect trade within the EEA.

1.6.   Conclusion with regard to the presence of State aid

Conclusion with regard to the presence of State aid

| (56) | With reference to the above considerations the Authority cannot, at this stage and based on its preliminary assessment, exclude that the measure under assessment includes elements of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market. |
| --- | --- |

(56)

With reference to the above considerations the Authority cannot, at this stage and based on its preliminary assessment, exclude that the measure under assessment includes elements of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.

2.   Compatibility assessment

Compatibility assessment

| (57) | The Icelandic authorities have not put forward any arguments demonstrating that the State aid involved in the financing of the companies involved in the operation of Harpa could be considered as compatible State aid. |
| --- | --- |

(57)

The Icelandic authorities have not put forward any arguments demonstrating that the State aid involved in the financing of the companies involved in the operation of Harpa could be considered as compatible State aid.

| (58) | Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) or Article 59(2) of the EEA Agreement and are necessary, proportional and do not cause undue distortion of competition. |
| --- | --- |

(58)

Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) or Article 59(2) of the EEA Agreement and are necessary, proportional and do not cause undue distortion of competition.

| (59) | The derogation in Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Further, the aid under assessment in this case cannot be considered to qualify as public service compensation within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

The derogation in Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Further, the aid under assessment in this case cannot be considered to qualify as public service compensation within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.

| (60) | The EEA Agreement does not include a provision corresponding to Article 107(3)(d) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The Authority nevertheless acknowledges that State aid measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement (29). |
| --- | --- |

(60)

The EEA Agreement does not include a provision corresponding to Article 107(3)(d) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The Authority nevertheless acknowledges that State aid measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement (29).

29

| (61) | On the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid to promote culture and heritage conservation may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, where such aid does not affect trading conditions and competition in the EEA to the extent that is considered to be contrary to the common interest. The Authority must therefore assess whether granting aid to the various activities in Harpa can be justified as aid to promote culture on the grounds of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(61)

On the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid to promote culture and heritage conservation may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, where such aid does not affect trading conditions and competition in the EEA to the extent that is considered to be contrary to the common interest. The Authority must therefore assess whether granting aid to the various activities in Harpa can be justified as aid to promote culture on the grounds of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.

| (62) | It should be noted that the principles laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement have been applied to cases somewhat similar to the case at stake (30). The Icelandic authorities have stated that the primary objective of the measure in question was to promote culture through the construction of a concert hall that could house both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Similar multipurpose cultural centres already exist in most other European cities. Harpa is to be Iceland’s national concert hall, providing a necessary cultural infrastructure that was missing in Iceland and it will act as the focal point for the development and advancement of those performance arts in Iceland. The concert centre will therefore contribute to the development of cultural knowledge and bring access to cultural educational and recreational values to the public (31). |
| --- | --- |

(62)

It should be noted that the principles laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement have been applied to cases somewhat similar to the case at stake (30). The Icelandic authorities have stated that the primary objective of the measure in question was to promote culture through the construction of a concert hall that could house both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Similar multipurpose cultural centres already exist in most other European cities. Harpa is to be Iceland’s national concert hall, providing a necessary cultural infrastructure that was missing in Iceland and it will act as the focal point for the development and advancement of those performance arts in Iceland. The concert centre will therefore contribute to the development of cultural knowledge and bring access to cultural educational and recreational values to the public (31).

30

31

| (63) | In view of the above, the Authority considers that, given its cultural purpose, the construction and operation of a Symphony and Opera facility would qualify as aid to promote culture within the meaning of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. However, the Authority has doubts as to whether aid granted to subsidise conference and other art events, on a commercial basis, can be justified under Article 61(3)(c) and this aid must therefore be assessed separately. |
| --- | --- |

(63)

In view of the above, the Authority considers that, given its cultural purpose, the construction and operation of a Symphony and Opera facility would qualify as aid to promote culture within the meaning of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. However, the Authority has doubts as to whether aid granted to subsidise conference and other art events, on a commercial basis, can be justified under Article 61(3)(c) and this aid must therefore be assessed separately.

| (64) | Concerning necessity, proportionality and whether the measure is likely to distort competition, the Authority has the following observations. As previously noted the main reason for constructing Harpa was the apparent need for a suitable concert hall to accommodate both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Given the scale of the project it is understandable that an infrastructure such as Harpa would also be used to house various commercial activities such as restaurants, coffee shops, stores, conferences and popular concerts. However, in order not to distort competition, safeguards must be put in place to ensure that there is no cross subsidisation between the commercial activities and the heavily subsidised cultural activities. This can be achieved by either tendering out facilities for the commercial activities, thereby ensuring that the economic operator pays market price for the facilities and does not benefit from cross subsidisation, or by sufficiently separating the economic activities from the non-commercial activities by establishing a separate legal entity or a sufficient system of cost allocation and separate accounts that ensures a reasonable return on investment. The Icelandic authorities have already taken the former approach with regard to the restaurants, catering services and shops within Harpa. The same approach has however not been taken with regard to the hosting of conference and ‘other art events’ which are currently overseen by a company owned by the State and the City, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., and run at a considerable negative EBITDA. The Authority therefore cannot see that the Icelandic authorities have put the necessary safeguards in place to ensure that cross subsidisation does not occur between the cultural and the purely commercial activities within Harpa. |
| --- | --- |

(64)

Concerning necessity, proportionality and whether the measure is likely to distort competition, the Authority has the following observations. As previously noted the main reason for constructing Harpa was the apparent need for a suitable concert hall to accommodate both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Given the scale of the project it is understandable that an infrastructure such as Harpa would also be used to house various commercial activities such as restaurants, coffee shops, stores, conferences and popular concerts. However, in order not to distort competition, safeguards must be put in place to ensure that there is no cross subsidisation between the commercial activities and the heavily subsidised cultural activities. This can be achieved by either tendering out facilities for the commercial activities, thereby ensuring that the economic operator pays market price for the facilities and does not benefit from cross subsidisation, or by sufficiently separating the economic activities from the non-commercial activities by establishing a separate legal entity or a sufficient system of cost allocation and separate accounts that ensures a reasonable return on investment. The Icelandic authorities have already taken the former approach with regard to the restaurants, catering services and shops within Harpa. The same approach has however not been taken with regard to the hosting of conference and ‘other art events’ which are currently overseen by a company owned by the State and the City, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., and run at a considerable negative EBITDA. The Authority therefore cannot see that the Icelandic authorities have put the necessary safeguards in place to ensure that cross subsidisation does not occur between the cultural and the purely commercial activities within Harpa.

| (65) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above. |
| --- | --- |

(65)

Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above.

| (66) | At this stage, the Authority has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the functioning of the EEA Agreement. In this respect, the Icelandic authorities have not brought forward any further specific arguments. |
| --- | --- |

(66)

At this stage, the Authority has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the functioning of the EEA Agreement. In this respect, the Icelandic authorities have not brought forward any further specific arguments.

3.   Procedural requirements

Procedural requirements

| (67) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘[t]he EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until th[e] procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(67)

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘[t]he EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until th[e] procedure has resulted in a final decision.’

| (68) | The Icelandic authorities did not notify the aid measures to the Authority. Moreover, the Icelandic authorities have, by constructing and operating Harpa, put those measures into effect before the Authority has adopted a final decision. The Authority therefore concludes that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of any aid involved is therefore unlawful. |
| --- | --- |

(68)

The Icelandic authorities did not notify the aid measures to the Authority. Moreover, the Icelandic authorities have, by constructing and operating Harpa, put those measures into effect before the Authority has adopted a final decision. The Authority therefore concludes that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of any aid involved is therefore unlawful.

4.   Opening of the formal investigation procedure

Opening of the formal investigation procedure

| (69) | Based on the information submitted by the complainant and the Icelandic authorities, the Authority, after carrying out the preliminarily assessment, is of the opinion that the financing of the companies involved in the operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre — within the context of the project as outlined above — might constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, as outlined above, the Authority has doubts as regards the compatibility of the potential State aid with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(69)

Based on the information submitted by the complainant and the Icelandic authorities, the Authority, after carrying out the preliminarily assessment, is of the opinion that the financing of the companies involved in the operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre — within the context of the project as outlined above — might constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, as outlined above, the Authority has doubts as regards the compatibility of the potential State aid with the functioning of the EEA Agreement.

| (70) | Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(70)

Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure.

| (71) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute aid. |
| --- | --- |

(71)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute aid.

| (72) | The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the Harpa project on relevant markets. |
| --- | --- |

(72)

The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the Harpa project on relevant markets.

| (73) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Icelandic authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision. |
| --- | --- |

(73)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Icelandic authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision.

all documents, information and data

| (74) | The Authority must remind the Icelandic authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted already to the beneficiaries will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(74)

The Authority must remind the Icelandic authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted already to the beneficiaries will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law.

| (75) | Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication, |
| --- | --- |

(75)

Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication,

Official Journal of the European Union

Official Journal of the European

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The financing and operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority has doubts as regards the compatibility of the State aid with the functioning of the EEA Agreement.

Article 2

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 is initiated regarding the aid referred to in Article 1.

Article 3

The Icelandic authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 4

The Icelandic authorities are requested to provide, within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for assessment of the measures under the State aid rules of the EEA Agreement.

Article 5

This Decision is addressed to Iceland.

Article 6

Only the English language version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 20 March 2013.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

College Member

---

(1)  Вж. Решение на Комисията по дело SA.33618 (Швеция) Финансиране на спортния комплекс в Упсала (ОВ C 152, 30.5.2012 г., стр. 18), параграф 19.

1

Финансиране на спортния комплекс в Упсала

(2)  Вж. дело T-90/09 Moj o Concerts BV и Amsterdam Music Dome Exploitatie BV/Европейска комисия, определение на Общия съд от 26 януари 2012 г., параграф 45, публикувано в ОВ C 89, 24.3.2012 г., стр. 22.

2

o Concerts BV и Amsterdam Music Dome Exploitatie BV/Европейска комисия

(3)  For the purposes of this Decision, ‘Harpa’ will refer to the building itself and its facilities.

3

(4)  Project agreement between Austurhofn-TR ehf. and Eignarhaldsfelagid Portus ehf, signed on 9 March 2006.

4

(5)  Amended and restated project agreement between Austurhofn-TR ehf. and Eignarhaldsfelagid Portus ehf, signed on 19 January 2010.

5

(6)  Further information on Austurhöfn-TR ehf. can be found on their website: http://www.austurhofn.is/

6

(7)  Information available online at: http://en.harpa.is/media/english/skipur-1.jpg

7

(8)  As amended and restated in 2010.

8

(9)  The Icelandic authorities have not yet outlined the particulars of this arrangement.

9

(10)  See memorandum issued by the Director of Harpa, dated 24 September 2012 (Event No 648320).

10

(11)  See report by KPMG, dated 7 February 2013 (Event No 662444).

11

(12)  Ibid.

12

(13)  According to the Icelandic authorities, Harpa’s losses mostly stem from high real estate taxes.

13

(14)  The key factor in this revenue growth is the expected increase in the conference business.

14

(15)  See Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

15

(16)  See the Authority’s Decision No 55/05/COL, Section II.3, p. 19 with further references, published in OJ L 324, 23.11.2006, p. 11 and EEA Supplement No 56, 23.11.2006, p. 1.

16

(17)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton [1991] ECR I-1979, paragraphs 21-23 and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] Ct. Rep. 61, paragraph 78.

17

Höfner and Elser

Macroton

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(18)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA [2006] ECR I-289, paragraph 108.

18

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(19)  See the Commission Decision in Case SA.33618 (Sweden) Financing of the Uppsala arena (OJ C 152, 30.5.2012, p. 18), paragraph 19.

19

Financing of the Uppsala arena

(20)  Case C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v The European Commission, 19 December 2012, paragraphs 40-43, not yet published.

20

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

The European Commission

(21)  See the Commission Decision in Case SA.33728 (Denmark) Financing of a new multiarena in Copenhagen (OJ C 152, 30.5.2012, p. 6), paragraph 24.

21

Financing of a new multiarena in Copenhagen

(22)  See the Commission Decision in Case N 293/08 (Hungary) Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (OJ C 66, 20.3.2009, p. 22), paragraph 19.

22

Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries

(23)  See the Commission Decision in Case SA.33728 (Denmark) Financing of a new multiarena in Copenhagen (OJ C 152, 30.5.2012, p. 6), paragraph 25.

23

Financing of a new multiarena in Copenhagen

(24)  ESA Decision No 142/03/COL regarding reorganisation and transfer of public funds to the Work Research Institute (OJ C 248, 16.10.2003, p. 6, EEA Supplement No 52, 16.10.2003, p. 3), ESA Decision No 343/09/COL on the property transactions engaged in by the Municipality of Time concerning property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (OJ L 123, 12.5.2011, p. 72, EEA Supplement No 27, 12.5.2011, p. 1).

24

(25)  Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as on financial transparency within certain undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

25

(26)  Case C-234/84 Belgium v Commission [1986] ECR I-2263, paragraph 14.

26

Belgium

Commission

(27)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court p. 76, paragraph 59; Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

27

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(28)  Case T-90/09 Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v The European Commission, Order of the General Court of 26 January 2012, paragraph 45, published in OJ C 89, 24.3.2012, p. 36.

28

Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV

The European Commission

(29)  See for example paragraph 7 (with further references) of the Authority’s Guidelines on State aid to cinematographic and other audiovisual work, available at the Authority’s webpage at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

29

(30)  See Commission Decision in Case N 122/10 (Hungary) State aid to Danube Cultural Palace (OJ C 147, 18.5.2011, p. 3) and Commission Decision in Case N 293/08 (Hungary) Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (OJ C 66, 20.3.2009, p. 22).

30

State aid to Danube Cultural Palace

Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries

(31)  See Commission Decision in Case SA.33241 (Cyprus) State support to the Cyprus Cultural Centre (OJ C 377, 23.12.2011, p. 11), paragraphs 36-39.

31

State support to the Cyprus Cultural Centre

---

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/31

---

Покана за представяне на мнения съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол No 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд относно държавната помощ във връзка с потенциална помощ за Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

2013/C 229/10

С Решение No 136/13/COL от 27 март 2013 г., възпроизведено на автентичния език на страниците след това резюме, Надзорният орган на ЕАСТ откри процедура съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд. Норвежките органи бяха информирани посредством копие от решението.

С настоящото известие Надзорният орган на ЕАСТ приканва държавите от ЕАСТ, държавите-членки на ЕС, и заинтересованите страни да изпратят своите мнения относно въпросната мярка в срок от един месец от публикуването на известието на следния адрес:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Мненията ще бъдат предадени на норвежките органи. Самоличността на заинтересованата страна, изпратила мнение, може да не бъде разкрита, ако това бъде поискано писмено, като се изложат съответните причини.

ОБОБЩЕНИЕ

История на досието

Образованието в Норвегия е задължително за всички деца на възраст от 6 до 16 години и се провежда посредством система от безплатни публични училища. През 2006 г. норвежките власти решиха в рамките на „Инициативата за насърчаване на знанието“ (Kunnskapsløftet), че всички норвежки училища трябва да наблегнат на уменията за изучаване на даден предмет чрез използването информационни и комуникационни технологии. Предвид това норвежките власти измениха Закона за образованието и задължиха общините да предоставят безплатно на учениците необходимите печатни и електронни учебни материали.

През май 2006 г. норвежкото правителство задели 50 млн. NOK за разработването и използването на такива средства за електронно обучение. През юни 2006 г. Министерството на образованието отправи покана към общините да кандидатстват съвместно за наличните средства. През август 2006 г. отговарящите за образованието на 18 от 19-те общини решиха да започнат междуобщинско сътрудничество и да създадат NDLA като орган за сътрудничество между общините по §27 от Закона за местните власти.

След това участващите общини кандидатстваха за средствата пред Министерството на образованието, което предостави 30,5 млн. NOK за проекта при условие, че отговорният правен субект ще поеме задължението на общините по инициативата, че той няма да развива икономическа дейност и че закупуването на електронни учебни материали и услуги за разработка ще се извършва в съответствие с разпоредбите, уреждащи обществените поръчки.

Вследствие на това общините отпуснаха за проекта 21,1 млн. NOK (през 2008 г.), 34,7 млн. NOK (през 2009 г.), 58,8 млн. NOK (през 2010 г.) и 57,7 млн. NOK (през 2011 г.) Тези средства бяха отчасти финансирани от редовния общински бюджет за училищни дейности и отчасти посредством гореспоменатите допълнителни средства, които Министерството на образованието предостави на общините за този конкретен проект.

Решение на Надзорния орган на ЕАСТ и решение на Съда

На 12 октомври 2011 г. Надзорният орган прие Решение No 311/11/COL, с което постанови, че мярката не представлява държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (оттук нататък „решението“). На 9 януари 2012 г. ищецът обжалва решението на Надзорния орган и с решение от 11 декември 2012 г. Съдът на ЕАСТ го отмени (1).

Оценка на мярката

Наличие на държавна помощ

Издаването на решението на Съда породи у Надзорния орган съмнения дали NDLA не извършва икономическа дейност. По-конкретно Надзорният орган се нуждае от повече подробности относно преминаването на инициативата от фазата на проект към официалното създаване на NDLA като орган за междуобщинско сътрудничество по член 27 от Закона за местните власти.

Освен това Надзорният орган иска повече информация по отношение на това до каква степен промяната в правния статут е повлияла на процеса за вземане на решения. По-специално Надзорният орган трябва да установи до каква степен NDLA може да разширява обхвата на своята дейност без съгласието на участващите в него общини или дори въпреки волята им и дали настоящата ситуация се различава от ситуацията преди официалното му създаване.

Освен това Надзорният орган ще проучи по-подробно финансирането на NDLA, както в проектната му фаза, така и след официалното му създаване.

Освен това Надзорният орган трябва да установи в повече подробности какви са параметрите за процедурите за обществени поръчки, посредством които NDLA закупува стоки и наема персонал.

Накрая, Надзорният орган иска повече информация относно ефекта от мярката върху конкуренцията и търговията.

Съвместимост на помощта

Въз основа на информацията, с която разполага, на този етап Надзорният орган не може да стигне до заключение относно съвместимостта на мярката. Ето защо той изисква да му бъде предоставена допълнителна информация по този въпрос.

Заключение

С оглед на горепосочените съображения Надзорният орган реши да открие официална процедура по разследване съгласно член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд. Заинтересованите страни се приканват да предоставят своите мнения в срок от един месец от публикуването на настоящото известие в Официален вестник на Европейския съюз.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 136/13/COL

of 27 March 2013

opening the formal investigation procedure into potential aid to the Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’)

HAVING REGARD to:

The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26,

The Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘SCA’), in particular to Article 24,

Protocol 3 to the SCA (‘Protocol 3’), in particular to Article 1 of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | By letter dated 15 April 2010 Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent a complaint alleging that illegal State aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’). The letter was received and registered by the Authority on 16 April 2010 (Event No 553723). Following a telephone conference on 15 July 2011 the complainant provided additional information by email on the same day (Event No 608593). |
| --- | --- |

(1)

By letter dated 15 April 2010 Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent a complaint alleging that illegal State aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’). The letter was received and registered by the Authority on 16 April 2010 (Event No 553723). Following a telephone conference on 15 July 2011 the complainant provided additional information by email on the same day (Event No 608593).

| (2) | By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 9 August 2010 (Event No 566179), the Norwegian authorities requested an extension of the time limit for sending a response. The request for an extension was granted by the Authority by letter dated 12 August 2010 (Event No 566397). By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request. In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010. Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405). |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 9 August 2010 (Event No 566179), the Norwegian authorities requested an extension of the time limit for sending a response. The request for an extension was granted by the Authority by letter dated 12 August 2010 (Event No 566397). By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request. In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010. Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405).

| (3) | The Authority considered that further information was necessary and sent another request for information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762). The Norwegian authorities replied to the information request by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528). Upon request the Norwegian authorities provided further clarifications by emails 2 May 2011 (Event No 596402) and 12 August 2011 (Event No 608596). |
| --- | --- |

(3)

The Authority considered that further information was necessary and sent another request for information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762). The Norwegian authorities replied to the information request by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528). Upon request the Norwegian authorities provided further clarifications by emails 2 May 2011 (Event No 596402) and 12 August 2011 (Event No 608596).

| (4) | On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA (hereafter: the Decision). On 9 January 2012 the applicant brought an action against the decision and by its judgment dated 11 December 2012 the EFTA Court annulled the decision (hereafter: the Judgment) (2). |
| --- | --- |

(4)

On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA (hereafter: the Decision). On 9 January 2012 the applicant brought an action against the decision and by its judgment dated 11 December 2012 the EFTA Court annulled the decision (hereafter: the Judgment) (2).

2.   The complaint

| (5) | The complainant is the Norwegian Publishers Association, which represents i.a. companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material. The complaint concerns the Norwegian government’s and the county municipalities granting of funds as well as the transfer of a content management system to the NDLA. The NDLA is an entity which has been founded as an inter-county cooperation body by 18 Norwegian municipalities (3) in order to develop or purchase digital learning material with a view to publishing the material on the internet free of charge. |
| --- | --- |

(5)

The complainant is the Norwegian Publishers Association, which represents i.a. companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material. The complaint concerns the Norwegian government’s and the county municipalities granting of funds as well as the transfer of a content management system to the NDLA. The NDLA is an entity which has been founded as an inter-county cooperation body by 18 Norwegian municipalities (3) in order to develop or purchase digital learning material with a view to publishing the material on the internet free of charge.

| (6) | The complainant submits that the NDLA has four main areas of activity: firstly, the NDLA develops and supplies learning resources for the upper secondary school; secondly, the NDLA procures learning resources from third party suppliers; thirdly, the NDLA ensures the quality of learning resources; and fourthly, the NDLA develops and manages the content management system which operates the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as ‘purchase, development and supply of digital learning materials’). |
| --- | --- |

(6)

The complainant submits that the NDLA has four main areas of activity: firstly, the NDLA develops and supplies learning resources for the upper secondary school; secondly, the NDLA procures learning resources from third party suppliers; thirdly, the NDLA ensures the quality of learning resources; and fourthly, the NDLA develops and manages the content management system which operates the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).

| (7) | The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes illegal State aid to the NDLA. In that regard the complainant emphasises that — in his view — the NDLA is not an integrated part of the public administration but rather an undertaking within the meaning of State aid rules. The complainant recalls that according to established case law an undertaking is an entity which is engaged in economic activities. The complainant suggests that according to the ECJ case law an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make profits. Then, the complainant argues that any entity, which carries out an activity which could be carried out to make profits, is engaged in an economic activity. The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA competes at present with private undertakings offering digital learning resources. The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity. The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature. |
| --- | --- |

(7)

The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes illegal State aid to the NDLA. In that regard the complainant emphasises that — in his view — the NDLA is not an integrated part of the public administration but rather an undertaking within the meaning of State aid rules. The complainant recalls that according to established case law an undertaking is an entity which is engaged in economic activities. The complainant suggests that according to the ECJ case law an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make profits. Then, the complainant argues that any entity, which carries out an activity which could be carried out to make profits, is engaged in an economic activity. The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA competes at present with private undertakings offering digital learning resources. The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity. The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.

| (8) | Furthermore, the complainant argues that the funds offered by the Ministry of Education and from the county municipalities to the NDLA for the purchase of digital learning material from third party suppliers also constitute State aid. Finally, the complainant submits that the fact that the State also made its content management system available to the NDLA free of charge — according to the complainant — also amounts to State aid. |
| --- | --- |

(8)

Furthermore, the complainant argues that the funds offered by the Ministry of Education and from the county municipalities to the NDLA for the purchase of digital learning material from third party suppliers also constitute State aid. Finally, the complainant submits that the fact that the State also made its content management system available to the NDLA free of charge — according to the complainant — also amounts to State aid.

| (9) | The complainant notes that the measure has not been notified. He continues to argue that Article 59(2) EEA is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted State aid contrary to State aid rules. |
| --- | --- |

(9)

The complainant notes that the measure has not been notified. He continues to argue that Article 59(2) EEA is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted State aid contrary to State aid rules.

3.   Background

3.1.   
  The educational system in Norway

| (10) | Education in Norway is mandatory for all children aged from 6 to 16 and is provided through a system of free public schools. This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and the upper secondary school (age 16 to 19). |
| --- | --- |

(10)

Education in Norway is mandatory for all children aged from 6 to 16 and is provided through a system of free public schools. This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and the upper secondary school (age 16 to 19).

| (11) | In 2006 the Norwegian authorities decided in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ (Kunnskapsløftet) that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects. One of these skills is the ability to learn a given subject by using information and communication technology. This requirement was introduced in the national curricula for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 9) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 10 to 12) and apprenticeships. Under the Norwegian Education Act (4) the county municipalities are responsible for meeting these requirements. Furthermore, in 2007 the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county municipalities to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge. |
| --- | --- |

(11)

In 2006 the Norwegian authorities decided in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ (Kunnskapsløftet) that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects. One of these skills is the ability to learn a given subject by using information and communication technology. This requirement was introduced in the national curricula for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 9) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 10 to 12) and apprenticeships. Under the Norwegian Education Act (4) the county municipalities are responsible for meeting these requirements. Furthermore, in 2007 the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county municipalities to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.

| (12) | It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 10 to 12) had to purchase their learning material themselves based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curricula (5). Under the new Education Act, county municipalities are obliged to provide all learning material, i.e. digital learning material as well as physical learning material such as books, to pupils free of charge (6). |
| --- | --- |

(12)

It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 10 to 12) had to purchase their learning material themselves based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curricula (5). Under the new Education Act, county municipalities are obliged to provide all learning material, i.e. digital learning material as well as physical learning material such as books, to pupils free of charge (6).

| (13) | The obligation of providing digital and physical learning material for free constitutes a considerable financial burden for the Norwegian county municipalities. In view of these additional costs, the Norwegian government decided already in 2006 to provide additional funds. The provision of these funds is laid down in a revised State budget which was adopted in May 2006:
  ‘The Government aims to introduce free teaching material for secondary education. At the same time, it is desirable to encourage the use of digital learning materials in secondary education. As part of the efforts to bring down the cost for each student through increased access to and use of digital teaching aids, the Government proposes to allocate NOK 50 million as a commitment to the development and use of digital learning resources.
  Counties are invited to apply for funding for the development and use of digital learning resources. Applications from counties may include one, several, or all secondary schools in the county, and may include one or more subjects. The objective of the grant is to encourage the development and use of digital learning resources, and to help reduce students' expenses for teaching aids.
  The funds can be used for the provision or for local development of digital learning resources. The funds shall not be used for the preparation of digital infrastructure for learning. The intention is to give priority to applications that involve inter-county cooperation.’ (7) |
| --- | --- |

(13)

The obligation of providing digital and physical learning material for free constitutes a considerable financial burden for the Norwegian county municipalities. In view of these additional costs, the Norwegian government decided already in 2006 to provide additional funds. The provision of these funds is laid down in a revised State budget which was adopted in May 2006:

‘The Government aims to introduce free teaching material for secondary education. At the same time, it is desirable to encourage the use of digital learning materials in secondary education. As part of the efforts to bring down the cost for each student through increased access to and use of digital teaching aids, the Government proposes to allocate NOK 50 million as a commitment to the development and use of digital learning resources.

Counties are invited to apply for funding for the development and use of digital learning resources. Applications from counties may include one, several, or all secondary schools in the county, and may include one or more subjects. The objective of the grant is to encourage the development and use of digital learning resources, and to help reduce students' expenses for teaching aids.

The funds can be used for the provision or for local development of digital learning resources. The funds shall not be used for the preparation of digital infrastructure for learning. The intention is to give priority to applications that involve inter-county cooperation.’ (7)

| (14) | In June 2006 the Ministry of Education submitted an invitation to the county municipalities to jointly apply for the available funds of NOK 50 million. The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
  ‘The Ministry of Education has the following objectives for the initiative:






  — | To increase access to and use of digital learning materials in secondary education. |
| --- | --- | --- |

(14)

In June 2006 the Ministry of Education submitted an invitation to the county municipalities to jointly apply for the available funds of NOK 50 million. The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:

‘The Ministry of Education has the following objectives for the initiative:

—

To increase access to and use of digital learning materials in secondary education.

| — | To develop secondary schools and school owners’ competence as developers and/or purchasers of digital learning materials. |
| --- | --- |

—

To develop secondary schools and school owners’ competence as developers and/or purchasers of digital learning materials.

| — | To Increase the volume and diversity of digital teaching materials aimed at secondary schools. |
| --- | --- |

—

To Increase the volume and diversity of digital teaching materials aimed at secondary schools.

| — | Over time to reduce students' expenses for teaching aids. |
| --- | --- |

—

Over time to reduce students' expenses for teaching aids.

[...]

The funds can be used to purchase digital learning resources and to locally develop digital learning resources.’ (8)

| (15) | In August 2006 the heads of education of the 19 Norwegian county municipalities met to discuss the possibility of a joint application for the funds in question based on the requested inter-county cooperation. While the municipality of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 municipalities decided to enter into the inter-county cooperation and to set up the NDLA to manage the process. Each of these municipalities subsequently adopted the following resolution:
  ‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trondelag, More og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sor-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-College, Vesold and Østfold, to establish an inter-county cooperation body, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act. The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education. The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing...’ (9) |
| --- | --- |

(15)

In August 2006 the heads of education of the 19 Norwegian county municipalities met to discuss the possibility of a joint application for the funds in question based on the requested inter-county cooperation. While the municipality of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 municipalities decided to enter into the inter-county cooperation and to set up the NDLA to manage the process. Each of these municipalities subsequently adopted the following resolution:

‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trondelag, More og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sor-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-College, Vesold and Østfold, to establish an inter-county cooperation body, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act. The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education. The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing...’ (9)

| (16) | Subsequently, an application for the State funds was submitted to the Ministry of Education, which in April 2007 granted the funds under a number of conditions:
  ‘The Ministry requests further that the counties jointly identify a responsible legal entity that will take care of the counties’ responsibility for digital learning resources under this initiative. Such an entity can be e.g. a corporation, an inter (county) municipal corporation or a host (county) municipality but it cannot itself engage in economic activity.
  [...]
  The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement. The development of digital learning resources by county employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the counties do not gain any profits from this activity. The development by people who are not county employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’ (10) |
| --- | --- |

(16)

Subsequently, an application for the State funds was submitted to the Ministry of Education, which in April 2007 granted the funds under a number of conditions:

‘The Ministry requests further that the counties jointly identify a responsible legal entity that will take care of the counties’ responsibility for digital learning resources under this initiative. Such an entity can be e.g. a corporation, an inter (county) municipal corporation or a host (county) municipality but it cannot itself engage in economic activity.

[...]

The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement. The development of digital learning resources by county employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the counties do not gain any profits from this activity. The development by people who are not county employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’ (10)

| (17) | Following the approval of the funds the Ministry of Education transferred over a period of three years NOK 30,5 million (NOK 17 million in 2007, NOK 9 million in 2008 and NOK 4,5 million in 2009) to the participating municipalities for the NDLA project. |
| --- | --- |

(17)

Following the approval of the funds the Ministry of Education transferred over a period of three years NOK 30,5 million (NOK 17 million in 2007, NOK 9 million in 2008 and NOK 4,5 million in 2009) to the participating municipalities for the NDLA project.

| (18) | Besides, following the amendment of the Education Act in 2007, the county municipalities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county municipal grant scheme. This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects. The compensation amounted to NOK 287 million in 2007, NOK 211 million in 2008, NOK 347 million in 2009 and NOK 308 million in 2010. |
| --- | --- |

(18)

Besides, following the amendment of the Education Act in 2007, the county municipalities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county municipal grant scheme. This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects. The compensation amounted to NOK 287 million in 2007, NOK 211 million in 2008, NOK 347 million in 2009 and NOK 308 million in 2010.

| (19) | The participating municipalities decided to use part of these funds for the NDLA project. The county municipalities allocated NOK 21,1 million (2008), NOK 34,7 million (2009), NOK 58,8 million (2010) and NOK 57,7 million (2011) to the project. |
| --- | --- |

(19)

The participating municipalities decided to use part of these funds for the NDLA project. The county municipalities allocated NOK 21,1 million (2008), NOK 34,7 million (2009), NOK 58,8 million (2010) and NOK 57,7 million (2011) to the project.

| (20) | The EFTA Court emphasised that it is apparent from the case file that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant Article 27 of the Norwegian Local Government Act (11). |
| --- | --- |

(20)

The EFTA Court emphasised that it is apparent from the case file that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant Article 27 of the Norwegian Local Government Act (11).

| (21) | There are currently two other projects concerning digital learning in Norway. Firstly, the municipality of Oslo has applied for a similar grant for its own project (Real Digital). Secondly, the Ministry of Education itself is working on a similar project (Utdanning). |
| --- | --- |

(21)

There are currently two other projects concerning digital learning in Norway. Firstly, the municipality of Oslo has applied for a similar grant for its own project (Real Digital). Secondly, the Ministry of Education itself is working on a similar project (Utdanning).

| (22) | The municipality of Oslo does not participate in the NDLA project and has submitted an application for funding for its own project called Real Digital. The Norwegian government accepted the application from Oslo and granted NOK 13,5 million to the municipality of Oslo over a period of two years (NOK 8 million in 2007 and NOK 5,5 million in 2008). It should be noted that the funds provided to the municipality of Oslo are not subject to the complaint at hand. |
| --- | --- |

(22)

The municipality of Oslo does not participate in the NDLA project and has submitted an application for funding for its own project called Real Digital. The Norwegian government accepted the application from Oslo and granted NOK 13,5 million to the municipality of Oslo over a period of two years (NOK 8 million in 2007 and NOK 5,5 million in 2008). It should be noted that the funds provided to the municipality of Oslo are not subject to the complaint at hand.

| (23) | The Ministry of Education has decided to provide its own system for access to digital learning material. In that regard the Ministry can both develop digital learning material and/or acquire such learning material from third party suppliers. The Ministry acknowledges that there might be areas where the activities of the Ministry of Education might overlap with the activities of the NDLA. In its letter stating the conditions of the grant the Ministry of Education reserved itself the right to reallocate funds originally earmarked for the NDLA to the Ministry’s own project. The relevant funds provided to the Ministry of Education are not subject to the complaint at hand. |
| --- | --- |

(23)

The Ministry of Education has decided to provide its own system for access to digital learning material. In that regard the Ministry can both develop digital learning material and/or acquire such learning material from third party suppliers. The Ministry acknowledges that there might be areas where the activities of the Ministry of Education might overlap with the activities of the NDLA. In its letter stating the conditions of the grant the Ministry of Education reserved itself the right to reallocate funds originally earmarked for the NDLA to the Ministry’s own project. The relevant funds provided to the Ministry of Education are not subject to the complaint at hand.

3.2.   
  National legal basis for the measure

| (24) | The legal basis for the funds paid by the Ministry of Education to the NDLA is the State budget resolution of the Stortinget in combination with the delegation of competence to the Ministry of Education to approve applications for grants. The legal basis for the grants from the county municipalities to the NDLA is budget resolution of the participating county municipalities. |
| --- | --- |

(24)

The legal basis for the funds paid by the Ministry of Education to the NDLA is the State budget resolution of the Stortinget in combination with the delegation of competence to the Ministry of Education to approve applications for grants. The legal basis for the grants from the county municipalities to the NDLA is budget resolution of the participating county municipalities.

3.3.   
  Recipient

| (25) | The NDLA is organised as an inter-county cooperation body under Article 27 of the Local Government Act. This provision stipulates that municipalities or county municipalities may join forces to solve mutual tasks. The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipal or county municipal boards. The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter municipal cooperation. Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation shall determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities shall make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation shall be abolished. |
| --- | --- |

(25)

The NDLA is organised as an inter-county cooperation body under Article 27 of the Local Government Act. This provision stipulates that municipalities or county municipalities may join forces to solve mutual tasks. The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipal or county municipal boards. The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter municipal cooperation. Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation shall determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities shall make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation shall be abolished.

| (26) | Participation in such cooperation is only open for municipalities and county municipalities. Neither the State nor other State entities or private parties can participate. The cooperation must be sincere in the sense that the law prohibits that the competence to govern the cooperation is delegated to one municipality. This is so since municipal tasks and obligations shall remain the responsibility of each municipality (12). |
| --- | --- |

(26)

Participation in such cooperation is only open for municipalities and county municipalities. Neither the State nor other State entities or private parties can participate. The cooperation must be sincere in the sense that the law prohibits that the competence to govern the cooperation is delegated to one municipality. This is so since municipal tasks and obligations shall remain the responsibility of each municipality (12).

3.4.   
  Amount

| (27) | As indicated above, so far the county municipalities have transferred NOK 21,1 million in 2008, NOK 34,7 million in 2009 and NOK 61,6 million in 2010 to the NDLA project. In 2010 the county municipalities allocated NOK 58,8 million to the project and in 2011 this amount was NOK 56,9 million. |
| --- | --- |

(27)

As indicated above, so far the county municipalities have transferred NOK 21,1 million in 2008, NOK 34,7 million in 2009 and NOK 61,6 million in 2010 to the NDLA project. In 2010 the county municipalities allocated NOK 58,8 million to the project and in 2011 this amount was NOK 56,9 million.

3.5.   
  Duration

| (28) | The NDLA project is not subject to a limited duration. |
| --- | --- |

(28)

The NDLA project is not subject to a limited duration.

4.   The Decision

| (29) | On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL holding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. The Authority found that the NDLA was not to be considered as an undertaking because it did not carry out an economic activity. |
| --- | --- |

(29)

On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL holding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. The Authority found that the NDLA was not to be considered as an undertaking because it did not carry out an economic activity.

| (30) | In that regard the Authority, firstly, noted that, according to established case law and decision practice, in setting up and maintaining the national education system the State fulfils its duties towards its own population in the social, cultural and educational fields (13). The Authority observed that the purchase, development and supply of learning material is inextricably linked to the provision of teaching content and is thus an inherent part of the actual teaching itself. In that regard it noted that the learning material forms both the basis and the framework for teaching and that the development of learning material is closely linked to the curriculum which is also established by the public authorities. |
| --- | --- |

(30)

In that regard the Authority, firstly, noted that, according to established case law and decision practice, in setting up and maintaining the national education system the State fulfils its duties towards its own population in the social, cultural and educational fields (13). The Authority observed that the purchase, development and supply of learning material is inextricably linked to the provision of teaching content and is thus an inherent part of the actual teaching itself. In that regard it noted that the learning material forms both the basis and the framework for teaching and that the development of learning material is closely linked to the curriculum which is also established by the public authorities.

| (31) | Secondly, the Authority pointed out that, for a service to be considered as non-economic, it must be provided based on the principle of national solidarity, which means that the activity must be funded by the public purse and not through remuneration. In other words, there should be no connection between the actual costs of the service provided and the fee paid by those benefiting from the activity (14). In that regard the Authority concluded that this requirement was fulfilled because the NDLA is entirely funded by the State and distributes the developed or purchased learning material free of any charge. |
| --- | --- |

(31)

Secondly, the Authority pointed out that, for a service to be considered as non-economic, it must be provided based on the principle of national solidarity, which means that the activity must be funded by the public purse and not through remuneration. In other words, there should be no connection between the actual costs of the service provided and the fee paid by those benefiting from the activity (14). In that regard the Authority concluded that this requirement was fulfilled because the NDLA is entirely funded by the State and distributes the developed or purchased learning material free of any charge.

| (32) | Thirdly, the Authority noted that in cases in which the activity in question is carried out by entities other than the State itself, the recipient of the funds (public or private) must be subject to the control of the State to the extent that the recipient merely applies the law and cannot influence the statutory conditions of the service (i.e. the amount of the contributions, the use of assets and the fixing of the level of benefits) (15). In that regard the Authority noted that the participating municipalities have established the NDLA as an inter-county cooperation body in accordance with Article 27 of the local government act, referred to above. In view of the above, the Authority concluded in its Decision that the NDLA did not carry out an economic activity. Consequently, the NDLA did not act as an undertaking and the funds which the county municipalities transferred to it did not constitute State aid. |
| --- | --- |

(32)

Thirdly, the Authority noted that in cases in which the activity in question is carried out by entities other than the State itself, the recipient of the funds (public or private) must be subject to the control of the State to the extent that the recipient merely applies the law and cannot influence the statutory conditions of the service (i.e. the amount of the contributions, the use of assets and the fixing of the level of benefits) (15). In that regard the Authority noted that the participating municipalities have established the NDLA as an inter-county cooperation body in accordance with Article 27 of the local government act, referred to above. In view of the above, the Authority concluded in its Decision that the NDLA did not carry out an economic activity. Consequently, the NDLA did not act as an undertaking and the funds which the county municipalities transferred to it did not constitute State aid.

5.   Judgment in Case E-1/12

| (33) | On 11 December 2012 the EFTA Court annulled Decision No 311/11/COL. The EFTA Court concluded that the Authority did not carry out a sufficient examination into several issues and should have opened the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(33)

On 11 December 2012 the EFTA Court annulled Decision No 311/11/COL. The EFTA Court concluded that the Authority did not carry out a sufficient examination into several issues and should have opened the formal investigation procedure.

| (34) | Firstly, the EFTA Court noted that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant to Article 27 of the Norwegian Local Government Act. According to the EFTA Court it remains unclear how this change in the legal and organisational status may have changed the decision-making process and the source of funding (16). |
| --- | --- |

(34)

Firstly, the EFTA Court noted that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant to Article 27 of the Norwegian Local Government Act. According to the EFTA Court it remains unclear how this change in the legal and organisational status may have changed the decision-making process and the source of funding (16).

| (35) | Secondly, the EFTA Court stated that it remains unclear whether the legislation imposes the obligation to provide the services free of charge on the counties or on the NDLA (17). According to the EFTA Court this circumstance raises serious difficulties with regard to the application of the principle of solidarity. |
| --- | --- |

(35)

Secondly, the EFTA Court stated that it remains unclear whether the legislation imposes the obligation to provide the services free of charge on the counties or on the NDLA (17). According to the EFTA Court this circumstance raises serious difficulties with regard to the application of the principle of solidarity.

| (36) | Thirdly, the EFTA Court stated that there are aspects related to the autonomy of the NDLA which remain unclear. First, the EFTA Court noted that it is unclear, how the decisions to expand the NDLA’s activities were taken and by whom (18). Furthermore, the EFTA Court pointed out that Article 8 of the Articles of Association of the NDLA states that ‘the board (of the NDLA) has the competence to impose financial obligations on the participants (19).’ Moreover, it follows from the judgment that the annulled decision lacked information as regards the autonomy of the the NDLA to set the parameters for the public procurement procedure through which it purchases goods on the market and hires staff (20). |
| --- | --- |

(36)

Thirdly, the EFTA Court stated that there are aspects related to the autonomy of the NDLA which remain unclear. First, the EFTA Court noted that it is unclear, how the decisions to expand the NDLA’s activities were taken and by whom (18). Furthermore, the EFTA Court pointed out that Article 8 of the Articles of Association of the NDLA states that ‘the board (of the NDLA) has the competence to impose financial obligations on the participants (19).’ Moreover, it follows from the judgment that the annulled decision lacked information as regards the autonomy of the the NDLA to set the parameters for the public procurement procedure through which it purchases goods on the market and hires staff (20).

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

| (37) | According to Article 61(1) EEA ‘[s]ave as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(37)

According to Article 61(1) EEA ‘[s]ave as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

1.1.   
  State resources

| (38) | A measure is financed by the State or through State resources, if it results in a burden on the budget of a public authority or on a public or private undertaking provided that the measure is imputable to the State (21). In the case at hand the financing of the project results in a burden on the budget of the counties and of the Ministry of Education and Research. Consequently, the measure is financed by the State within the meaning of Article 61(1) of the EEA. |
| --- | --- |

(38)

A measure is financed by the State or through State resources, if it results in a burden on the budget of a public authority or on a public or private undertaking provided that the measure is imputable to the State (21). In the case at hand the financing of the project results in a burden on the budget of the counties and of the Ministry of Education and Research. Consequently, the measure is financed by the State within the meaning of Article 61(1) of the EEA.

1.2.   
  Advantage to an undertaking

| (39) | As mentioned above, the Authority concluded in its previous decision that the county municipalities’ provision of free, and in this case digital learning material for pupils in the national elementary and secondary school system to be a part of the State's fulfilment of its duty in the educational field and hence a non-economic activity provided under the principle of solidarity as such material is fully funded by the State. |
| --- | --- |

(39)

As mentioned above, the Authority concluded in its previous decision that the county municipalities’ provision of free, and in this case digital learning material for pupils in the national elementary and secondary school system to be a part of the State's fulfilment of its duty in the educational field and hence a non-economic activity provided under the principle of solidarity as such material is fully funded by the State.

| (40) | However, in its judgment the EFTA Court addressed several aspects relating not to the nature of the activity as such but rather to organisational aspects of the NDLA, its financing and autonomy, which should have led the Authority to open a formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(40)

However, in its judgment the EFTA Court addressed several aspects relating not to the nature of the activity as such but rather to organisational aspects of the NDLA, its financing and autonomy, which should have led the Authority to open a formal investigation procedure.

| (41) | The EFTA Court noted that the Articles of Association of the NDLA foresaw that the formalised cooperation would enter into force on 1 July 2009 (22). At the same time, the EFTA Court noted that the county municipalities resolutions of August 2006 foresaw that the inter-county cooperation would enter into force on 1 January 2010 (23). In view of the above and taking into account that the NDLA was already active as an ad hoc cooperation before it was formally established, the EFTA Court found that the Authority should have investigated the effects of the organisational changes and legal status of the NDLA may have affected its decision making process and the sources of its funding and how it may have changed over time (24). |
| --- | --- |

(41)

The EFTA Court noted that the Articles of Association of the NDLA foresaw that the formalised cooperation would enter into force on 1 July 2009 (22). At the same time, the EFTA Court noted that the county municipalities resolutions of August 2006 foresaw that the inter-county cooperation would enter into force on 1 January 2010 (23). In view of the above and taking into account that the NDLA was already active as an ad hoc cooperation before it was formally established, the EFTA Court found that the Authority should have investigated the effects of the organisational changes and legal status of the NDLA may have affected its decision making process and the sources of its funding and how it may have changed over time (24).

| (42) | The Authority’s Decision described the project phase of the NDLA; the Authority thus acknowledges that the information in the case file does indeed suggest that the NDLA entered into force on 1 July 2009 and thus six months earlier than originally foreseen in the resolutions which the county-municipalities had adopted several years earlier. |
| --- | --- |

(42)

The Authority’s Decision described the project phase of the NDLA; the Authority thus acknowledges that the information in the case file does indeed suggest that the NDLA entered into force on 1 July 2009 and thus six months earlier than originally foreseen in the resolutions which the county-municipalities had adopted several years earlier.

| (43) | The complainant has not alleged that the NDLA in its project phase, i.e. before its entry into force as a inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, did engage in any other activities than what it has done after its formal establishment Nevertheless, the EFTA Court points out that the lack of information about how the county municipalities organised their cooperation to comply with their obligations to provide learning material in the NDLA project phase may have an impact on the classification of the activities as non-economic. For that reason the Court emphasised that the Authority should have carried out an investigation on the effects of the change in legal status on the decision making process in the NDLA (25). |
| --- | --- |

(43)

The complainant has not alleged that the NDLA in its project phase, i.e. before its entry into force as a inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, did engage in any other activities than what it has done after its formal establishment Nevertheless, the EFTA Court points out that the lack of information about how the county municipalities organised their cooperation to comply with their obligations to provide learning material in the NDLA project phase may have an impact on the classification of the activities as non-economic. For that reason the Court emphasised that the Authority should have carried out an investigation on the effects of the change in legal status on the decision making process in the NDLA (25).

| (44) | In that regard it is the Authority’s understanding that prior to the formal establishment the project was managed by the ‘forum for the county municipalities Heads of Education’ (hereafter: FFU) (26), which appointed board members to carry out delegated tasks in the project phase. |
| --- | --- |

(44)

In that regard it is the Authority’s understanding that prior to the formal establishment the project was managed by the ‘forum for the county municipalities Heads of Education’ (hereafter: FFU) (26), which appointed board members to carry out delegated tasks in the project phase.

| (45) | After the NDLA had been formally established and according to §7(2) of the Articles of Association the forum of the counties’ Heads of Education became the Supervisory Board which remains responsible for the overall management. The forum of the counties’ Heads of Education appoints the Management Board management board. According to §7(1) of the Articles of Association the Management Board is composed of five members with one member of the FFU and at least one representative of the training regions (i.e. Northern Region, South Western Region and Eastern Region. According to §8 of the Articles of Association, the task of the Management Board is to ensure that the NDLA is able to perform its duties under §2 of the Articles of Association, namely to ensure that (1) that digital educational materials are available to users free of charge, (2) that secondary school is characterised by collaboration and sharing (3) that students and teacher actively participate in teaching and learning, (4) that academic institutions and networks across the country are a driving force in the development of excellent digital learning material and (5) that the market provides content and services for students and teachers needs. Furthermore, the Management Board has the authority to incur financial obligations on the participants in that regard. However, §7(2) of the Articles of Association explicitly states that the Management Board only exercises its authority on the basis of delegation decisions of the Supervisory Board and that the Supervisory Board may instruct the Management Board and overrule its decisions. |
| --- | --- |

(45)

After the NDLA had been formally established and according to §7(2) of the Articles of Association the forum of the counties’ Heads of Education became the Supervisory Board which remains responsible for the overall management. The forum of the counties’ Heads of Education appoints the Management Board management board. According to §7(1) of the Articles of Association the Management Board is composed of five members with one member of the FFU and at least one representative of the training regions (i.e. Northern Region, South Western Region and Eastern Region. According to §8 of the Articles of Association, the task of the Management Board is to ensure that the NDLA is able to perform its duties under §2 of the Articles of Association, namely to ensure that (1) that digital educational materials are available to users free of charge, (2) that secondary school is characterised by collaboration and sharing (3) that students and teacher actively participate in teaching and learning, (4) that academic institutions and networks across the country are a driving force in the development of excellent digital learning material and (5) that the market provides content and services for students and teachers needs. Furthermore, the Management Board has the authority to incur financial obligations on the participants in that regard. However, §7(2) of the Articles of Association explicitly states that the Management Board only exercises its authority on the basis of delegation decisions of the Supervisory Board and that the Supervisory Board may instruct the Management Board and overrule its decisions.

| (46) | The Authority requests the Norwegian government and any interested third parties to explain whether they consider the NDLA to be an undertaking within the meaning of Article 61(1) EEA. In particular they are asked to explain in more detail how the counties cooperated in the NDLA project phase and, in particular, to clarify at what time the NDLA entered into force and whether this entry into force of the municipal cooperation affected the decision making process and the sources of the NDLA’s funding. Moreover, the Norwegian authorities are invited to elaborate on the nature, practice and use of inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, including whether such cooperation is considered separate legal entities or not under Norwegian law. |
| --- | --- |

(46)

The Authority requests the Norwegian government and any interested third parties to explain whether they consider the NDLA to be an undertaking within the meaning of Article 61(1) EEA. In particular they are asked to explain in more detail how the counties cooperated in the NDLA project phase and, in particular, to clarify at what time the NDLA entered into force and whether this entry into force of the municipal cooperation affected the decision making process and the sources of the NDLA’s funding. Moreover, the Norwegian authorities are invited to elaborate on the nature, practice and use of inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, including whether such cooperation is considered separate legal entities or not under Norwegian law.

| (47) | The Authority moreover requests the Norwegian authorities to explain to what extent the change in legal status effected the decision making process, in particular, to what extent the NDLA can expand the scope of its activities without the consent of the participating municipalities or even against their will, and if the present situation differs from the situation prior to the formal establishment of the NDLA on 1 July 2009 (27). The Authority also invites the Norwegian authorities to explain in more detail the funding of the NDLA, both in its project phase and after the formal entry into force up to and including 2012 (28). |
| --- | --- |

(47)

The Authority moreover requests the Norwegian authorities to explain to what extent the change in legal status effected the decision making process, in particular, to what extent the NDLA can expand the scope of its activities without the consent of the participating municipalities or even against their will, and if the present situation differs from the situation prior to the formal establishment of the NDLA on 1 July 2009 (27). The Authority also invites the Norwegian authorities to explain in more detail the funding of the NDLA, both in its project phase and after the formal entry into force up to and including 2012 (28).

| (48) | The EFTA Court also found that it was unclear from the Decision whether the obligation to provide digital learning material free of charge falls upon the county municipalities or upon the NDLA (29). The EFTA Court noted that in the annulled Decision, the Authority ‘refers to the Norwegian legislation and states that it obliged the counties to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge’ (emphasis added) (30). The EFTA Court further noted that in the assessment on the autonomy of the NDLA, the annulled decision states that the NDLA cannot decide on charging fees to the end consumer ‘... since the legal framework obliges the NDLA to provide its services free of charge’ (emphasis added) (31). The judgment also refers to that the Authority at the oral hearing explained that it is the counties which bear the statutory obligation to offer this service free of charge and that they had decided to offer this service jointly through the NDLA (32). |
| --- | --- |

(48)

The EFTA Court also found that it was unclear from the Decision whether the obligation to provide digital learning material free of charge falls upon the county municipalities or upon the NDLA (29). The EFTA Court noted that in the annulled Decision, the Authority ‘refers to the Norwegian legislation and states that it obliged the counties to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge’ (emphasis added) (30). The EFTA Court further noted that in the assessment on the autonomy of the NDLA, the annulled decision states that the NDLA cannot decide on charging fees to the end consumer ‘... since the legal framework obliges the NDLA to provide its services free of charge’ (emphasis added) (31). The judgment also refers to that the Authority at the oral hearing explained that it is the counties which bear the statutory obligation to offer this service free of charge and that they had decided to offer this service jointly through the NDLA (32).

| (49) | In the view of that the EFTA Court considered the above mentioned statements in the decision to represent an implicit contradiction (as it was not clear who was the client of the NDLA), the Authority notes that the notion of ‘legal framework’ is wider than that of ‘legislation’. The reference to the legal framework encompasses not only the statutory obligation in national law (such as the Education Act), but also resolutions (such as the resolutions passed by the county municipalities in August 2006), as well as administrative acts (such as the April 2007 award of funding by the Ministry of Education) and the Articles of Association of the NDLA. The Authority does therefore not consider the above mentioned statements to contain any implicit contradiction. |
| --- | --- |

(49)

In the view of that the EFTA Court considered the above mentioned statements in the decision to represent an implicit contradiction (as it was not clear who was the client of the NDLA), the Authority notes that the notion of ‘legal framework’ is wider than that of ‘legislation’. The reference to the legal framework encompasses not only the statutory obligation in national law (such as the Education Act), but also resolutions (such as the resolutions passed by the county municipalities in August 2006), as well as administrative acts (such as the April 2007 award of funding by the Ministry of Education) and the Articles of Association of the NDLA. The Authority does therefore not consider the above mentioned statements to contain any implicit contradiction.

| (50) | However, based on the EFTA Court’s judgment the Authority invites the Norwegian authorities to explain in more details how the obligation to provide free learning material has been imposed on the county municipalities in the Public Education Act, and how the county municipalities involved in the NDLA have fulfilled this obligation through the NDLA cooperation as set out in the Articles of Association. |
| --- | --- |

(50)

However, based on the EFTA Court’s judgment the Authority invites the Norwegian authorities to explain in more details how the obligation to provide free learning material has been imposed on the county municipalities in the Public Education Act, and how the county municipalities involved in the NDLA have fulfilled this obligation through the NDLA cooperation as set out in the Articles of Association.

| (51) | Finally, the Court found that the decision did not contain sufficient information on the possibility of the NDLA to set the parameters for the public procurement procedures through which it purchases goods and hires staff (33). |
| --- | --- |

(51)

Finally, the Court found that the decision did not contain sufficient information on the possibility of the NDLA to set the parameters for the public procurement procedures through which it purchases goods and hires staff (33).

| (52) | The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide more detail on how the parameters for the public procurement procedures through which the NDLA purchases goods and hires staff are set. |
| --- | --- |

(52)

The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide more detail on how the parameters for the public procurement procedures through which the NDLA purchases goods and hires staff are set.

| (53) | Consequently the Authority expresses doubts as to whether the NDLA, wholly or partly, before or after its formal entry into force, may be considered as an undertaking under the EEA State aid rules. |
| --- | --- |

(53)

Consequently the Authority expresses doubts as to whether the NDLA, wholly or partly, before or after its formal entry into force, may be considered as an undertaking under the EEA State aid rules.

1.3.   
  Selectivity

| (54) | It is established case law that a measure is selective if it derogates from the common regime inasmuch as it differentiates between economic operators who are otherwise in the same legal and factual situation (34). In that regard the Authority notes that if the NDLA were to be considered as an undertaking, the funding of it would be selective since other operators would not benefit from a similar funding. |
| --- | --- |

(54)

It is established case law that a measure is selective if it derogates from the common regime inasmuch as it differentiates between economic operators who are otherwise in the same legal and factual situation (34). In that regard the Authority notes that if the NDLA were to be considered as an undertaking, the funding of it would be selective since other operators would not benefit from a similar funding.

1.4.   
  Effect on competition and trade

| (55) | It is established case law that a measure distorts or threatens to distort competition in a way that affects trade between Contracting Parties if it strengthens the position of the recipient compared with other companies (35) and if the recipient is active in a sector, in which trade between Contracting Parties takes place (36). In that regard the Norwegian authorities noted that the relevant geographic market for provision of learning materials made to fit the national Norwegian curricula should to a great extent be limited to Norway, so that the effects on cross-border trade are not significant. The Authority cannot at this stage and based on the information at hand conclude on the effects of the measure on competition and trade. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard. |
| --- | --- |

(55)

It is established case law that a measure distorts or threatens to distort competition in a way that affects trade between Contracting Parties if it strengthens the position of the recipient compared with other companies (35) and if the recipient is active in a sector, in which trade between Contracting Parties takes place (36). In that regard the Norwegian authorities noted that the relevant geographic market for provision of learning materials made to fit the national Norwegian curricula should to a great extent be limited to Norway, so that the effects on cross-border trade are not significant. The Authority cannot at this stage and based on the information at hand conclude on the effects of the measure on competition and trade. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard.

2.   Compatibility

| (56) | The Norwegian authorities submitted that if one were to view the funding of the NDLA as State aid, then it would qualify as a compensation for a service of general economic interest under Article 59(2) EEA. However, based on the information at hand the Authority cannot at this stage conclude on the compatibility of the measure. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard. |
| --- | --- |

(56)

The Norwegian authorities submitted that if one were to view the funding of the NDLA as State aid, then it would qualify as a compensation for a service of general economic interest under Article 59(2) EEA. However, based on the information at hand the Authority cannot at this stage conclude on the compatibility of the measure. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard.

3.   Conclusion

| (57) | Based on the information submitted by the complainant and by the Norwegian authorities, and taking into account the judgment of the EFTA Court, the Authority has doubts as to whether the grants to the NDLA constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. Furthermore, the Authority has doubts regarding the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(57)

Based on the information submitted by the complainant and by the Norwegian authorities, and taking into account the judgment of the EFTA Court, the Authority has doubts as to whether the grants to the NDLA constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. Furthermore, the Authority has doubts regarding the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement.

| (58) | Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(58)

Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3.

| (59) | The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute State aid. |
| --- | --- |

(59)

The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute State aid.

| (60) | The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the measure on the relevant markets. |
| --- | --- |

(60)

The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the measure on the relevant markets.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Norwegian authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Norwegian authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision.

| (62) | Further, the Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(62)

Further, the Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipients of the aid immediately.

| (63) | The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. Moreover, according to Article 15 Part II of Protocol 3, the powers of the Authority to order the recovery of aid are subject to a limitation period of 10 years. This period begins on the day on which the unlawful aid is awarded. Any action taken by the Authority with regard to this unlawful aid shall interrupt the limitation period. |
| --- | --- |

(63)

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. Moreover, according to Article 15 Part II of Protocol 3, the powers of the Authority to order the recovery of aid are subject to a limitation period of 10 years. This period begins on the day on which the unlawful aid is awarded. Any action taken by the Authority with regard to this unlawful aid shall interrupt the limitation period.

| (64) | Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the EEA Supplement of the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication, |
| --- | --- |

(64)

Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the EEA Supplement of the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure, provided for in Article 1(2) of part I of Protocol 3 is initiated regarding the potential State aid to the NDLA.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month of the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for assessment of the nature and compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 27 March 2013.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

College Member

---

(1)  Дело E-1/12 Den norske Forleggerforening (все още не е публикувано).

1

Den norske Forleggerforening

(2)  See footnote 1.

2

(3)  Norway is divided into 19 municipalities, all of which participate in the NDLA project with the exception of the county municipality of Oslo. Participants are therefore the municipalities of Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold and Østfold.

3

(4)  Act of 17 July 1998 No 61 relating to Primary and Secondary Education and Training (The Education Act).

4

(5)  As the national curricula set out the objectives for the learning outcome of all classes, the content of the learning material must respect the objectives of the national curricula.

5

(6)  Sections 3-l and 4A-3 of the Education Act states that the county municipality is responsible for providing pupils with the necessary printed and digital teaching material as well as digital equipment free of charge.

6

(7)  Translation made by the Authority.

7

(8)  See footnote 7.

8

(9)  See footnote 7.

9

(10)  See footnote 7.

10

(11)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 117 (not yet published).

11

Den norske Forleggerforening

(12)  NOU 1996:5 pkt. 8.1.2.

12

(13)  Case 263/86 Humbel [1988] ECR 5383, para. 18; Case E-05/7 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct. Rep. 64, para. 82; Commission decision No 118/2000 France — Aide aux clubs sportifs professionels, OJ C 333, 28.11.2001, p. 6.

13

Humbel

Private Barnehagers Landsforbund

France — Aide aux clubs sportifs professionels

(14)  Joined Cases C-264/01, C-306/01 and C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004] ECR I-2493, para. 47; Case C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637, paras. 11 and 12.

14

AOK Bundesverband and Others

(15)  Case C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637, para. 15 and 18; Joined Cases C-264/01, C-306/01 and C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004] ECR I-2493, paras. 46-57; Case C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] ECR I-691, para. 31-46. These cases concern health and social insurances. However, the fact that the Commission explicitly refers to these cases in the context of professional services indicates that the assessment can be generally applied (see Commission Communication ‘Report on Competition in Professional Services’ of 9.2.2004 (COM(2004) 83 final, Fn. 22).

15

Poucet

AOK Bundesverband and Others

Cisal die Battistello Venanzi

(16)  See footnote 11.

16

(17)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 123 (not yet published).

17

Den norske Forleggerforening

(18)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 127 (not yet published).

18

Den norske Forleggerforening

(19)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, paras. 128-130 (not yet published).

19

Den norske Forleggerforening

(20)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 131 (not yet published).

20

Den norske Forleggerforening

(21)  Case C-482/99 France v Commission (Stardust) [2002] ECR I-4397, para. 52.

21

France

Commission (Stardust)

(22)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 115 (not yet published).

22

Den norske Forleggerforening

(23)  The EFTA Court refers to the submission from Norway dated 9 September 2010, p. 3.

23

(24)  See footnote 11.

24

(25)  See footnote 11.

25

(26)  The Norwegian wording is: ‘Forum for fylkesutdanningssjefer’.

26

(27)  See footnote 11.

27

(28)  See footnote 11.

28

(29)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, paras. 121-123 (not yet published).

29

Den norske Forleggerforening

(30)  The EFTA Court seems to refer to para. 12 and footnote 4 of the annulled decision according to which ‘Section 3-1 and 4A-3 of the Education Act states that the county municipality is responsible for providing pupils with the necessary printed and digital teaching material as well as digital equipment free of charge.’

30

(31)  The EFTA Court refers to para. 45 of the annulled decision in para. 121 of the Judgment.

31

(32)  See footnote 17.

32

(33)  See footnote 20.

33

(34)  Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, para. 41; Cases C-106/09 P and C-107/09 P Commission and Spain v Gibraltar and UK (Gibraltar corporate tax) [2011] not yet published, para. 36.

34

Adria-Wien Pipeline

Commission and Spain

Gibraltar and UK (Gibraltar corporate tax)

(35)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission, [2005] ECR, 2671, para. 11.

35

Holland

(36)  Case 102/87, France v Commission (SEB), [1988], 4067, Case C-310/99, Italian Republic v Commission, [2002] EC R I-289, para. 85, Case C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), [2003] ECR, I-7747, para. 77; Case T-55/99, Confederación Espanola de Tranporte de Mercancias (CETM) v Commission, [2000] ECR II-3207, para. 86.

36

France

Commission

Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

Confederación Espanola de Tranporte de Mercancias (CETM)

Commission

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 8.8.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 229/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 229/43

---

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

2013/C 229/11

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
   (2)

„ANTEP BAKLAVASI“/„GAZİANTEP BAKLAVASI“

ЕО No: TR-PGI-0005-0781-10.07.2009

ЗГУ ( Х ) ЗНП ( )

1.   Наименование

„Antep Baklavası“/„Gaziantep Baklavası“

2.   Държава-членка или трета държава

Турция

3.   Описание на земеделския продукт или храна

3.1.   Вид продукт

| Клас 2.4. | Хляб, хлебни изделия, сладкарски и захарни изделия, бисквити и други печива |
| --- | --- |

Клас 2.4.

Хляб, хлебни изделия, сладкарски и захарни изделия, бисквити и други печива

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1

„Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ е сладко тестено ястие, приготвено от няколко пласта фини кори и плънка, състояща се от крем с грис и шамфъстък от Антеп, подсладено със сироп.

В зависимост от търговския вид (суха или свежа баклава) средният процент на основните суровини трябва да бъде следният (с ± 3 % отклонение):

| | Нормална (свежа) | Суха |
| --- | --- | --- |
| Тесто | 25 % | 30 % |
| Шамфъстък от Антеп (Antep fıstığı) | 10—11 % | 10—11 % |
| Крем с грис | 12—13 % | — |
| Обикновено масло | 15—20 % | 20—25 % |
| Сироп | 35—36 % | 35—36 % |

Нормална (свежа)

Суха

Тесто

25 %

30 %

Шамфъстък от Антеп (Antep fıstığı)

10—11 %

10—11 %

Крем с грис

12—13 %

—

Обикновено масло

15—20 %

20—25 %

Сироп

35—36 %

35—36 %

Разликата между сухата и свежата баклава е в това, че първата не включва крем с грис.

Характеристика на „Antep Baklavası“/„Gaziantep Baklavası“:

| | Аромат: дължи се на употребата на шамфъстък от Антеп (Аntep fıstığı) и обикновено масло; |
| --- | --- |

Аромат: дължи се на употребата на шамфъстък от Антеп (Аntep fıstığı) и обикновено масло;

| | Цвят: повърхността на „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ е златистожълта, докато долната част е тъмнозелена поради шамфъстъка от Антеп (Аntep fıstığı); |
| --- | --- |

Цвят: повърхността на „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ е златистожълта, докато долната част е тъмнозелена поради шамфъстъка от Антеп (Аntep fıstığı);

| | Консистенция: горната част е леко хрупкава поради корите, а долната е сироповидна; |
| --- | --- |

Консистенция: горната част е леко хрупкава поради корите, а долната е сироповидна;

| | Форма: Продуктът следва да бъде разрязан на парчета преди печене. Парчетата може да имат различни форми, но са предимно равномерни, къси правоъгълници, ромбове, триъгълници или квадрати или имат форма на парче от торта (дълги триъгълни парчета от центъра към периферията на кръгла тава). |
| --- | --- |

Форма: Продуктът следва да бъде разрязан на парчета преди печене. Парчетата може да имат различни форми, но са предимно равномерни, къси правоъгълници, ромбове, триъгълници или квадрати или имат форма на парче от торта (дълги триъгълни парчета от центъра към периферията на кръгла тава).

3.3.   Суровини (само за преработени продукти )

Съставки на „Antep Baklavası“/„Gaziantep Baklavası“:

| — | шамфъстък от Антеп (antep fıstığı): Използването на шамфъстък от Антеп е задължително за „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“. Шамфъстъкът от Антеп, който произхожда от провинция Газиантеп, е регистриран земеделски продукт в Турция. Той е тъмнозелен и много ароматен. Според спецификациите на продукта съществуват пет вида; шамфъстъкът е с продълговата, овална или кръгла форма и тъмнозелен цвят. Съдържанието му на протеини е между 21,77 % и 23,77 %, а съдържанието на мазнини — между 56,27 % и 59,89 %. Шамфъстъкът от Антеп може да бъде грубо или ситно начукан, |
| --- | --- |

—

шамфъстък от Антеп (antep fıstığı): Използването на шамфъстък от Антеп е задължително за „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“. Шамфъстъкът от Антеп, който произхожда от провинция Газиантеп, е регистриран земеделски продукт в Турция. Той е тъмнозелен и много ароматен. Според спецификациите на продукта съществуват пет вида; шамфъстъкът е с продълговата, овална или кръгла форма и тъмнозелен цвят. Съдържанието му на протеини е между 21,77 % и 23,77 %, а съдържанието на мазнини — между 56,27 % и 59,89 %. Шамфъстъкът от Антеп може да бъде грубо или ситно начукан,

| — | обикновено масло: 99,9 % чисто масло, произведено от мляко, безсолно и без други добавки, |
| --- | --- |

—

обикновено масло: 99,9 % чисто масло, произведено от мляко, безсолно и без други добавки,

| — | крем с грес (използва се само за „нормална“ (свежа) баклава): млякото се кипва при температура 105—108 °С и се добавя грисът (100 g грис на 1 kg мляко). Сместа се нагрява до 100 °С, докато се втвърди, и после се оставя да се охлади, |
| --- | --- |

—

крем с грес (използва се само за „нормална“ (свежа) баклава): млякото се кипва при температура 105—108 °С и се добавя грисът (100 g грис на 1 kg мляко). Сместа се нагрява до 100 °С, докато се втвърди, и после се оставя да се охлади,

| — | брашно: от твърда пшеница, |
| --- | --- |

—

брашно: от твърда пшеница,

| — | нишесте: пшеничено нишесте, |
| --- | --- |

—

нишесте: пшеничено нишесте,

| — | сироп: направен от захар или подсладители (за диабетици). Към 1 kg смес от баклава се добавят почти 350—360 g сироп. Мед не трябва да бъде използван, |
| --- | --- |

—

сироп: направен от захар или подсладители (за диабетици). Към 1 kg смес от баклава се добавят почти 350—360 g сироп. Мед не трябва да бъде използван,

| — | яйца: три яйца на 1 kg брашно (за приготвяне на тестото), |
| --- | --- |

—

яйца: три яйца на 1 kg брашно (за приготвяне на тестото),

| — | сол: 10 g каменна сол на 1 kg брашно (за приготвяне на тестото). |
| --- | --- |

—

сол: 10 g каменна сол на 1 kg брашно (за приготвяне на тестото).

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход)

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район

Приготвяне на тестото, пълненето на баклавата и изпичането.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.

„Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ могат да се продават на тегло или на порции в кутии или кашони. За амбалаж може да се използват картонени кутии, но вътрешните им страни трябва да бъдат покрити със станиол или подобен водонепропусклив материал. В кутията може да се сложи бележка със предложение за поднасяне „isıtarak Servis yapınız“ („поднася се топло“).

3.7.   Специфични правила за етикетиране

Когато баклавата „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ се продава в сух вид, терминът kuru („сухо“) трябва да фигурира върху опаковката.

На предната видима страна на опаковката трябва да са поставени етикети с абревиатурата „PGI“ („ЗГУ“) и наименованието „Аntep baklavası“ или „Gaziantep baklavası“, както и следното лого:

Image

4.   Кратко определение на географския район

Районът на производство обхваща цялата провинция Газиантеп в югоизточен Анадол. Провинцията граничи на юг със Сирия, на изток — с Вirecik и Нalfeti, на североизток — с Аdiyaman, на север с Кahramanmaras, на запад — с Оsmaniye и на югозапад — с Hatay.

5.   Връзка с географския район

5.1.   Специфична характеристика на географския район

Провинция Газиантеп е центърът на отглеждане на шамфъстъка в Турция. В Турция шамфъстъкът се нарича antep fıstığı („шамфъстък от Антеп“), тъй като турската дума за „шамфъстък“ произлиза от името на град Газиантеп.

Продукти от шамфъстък от Антеп се произвеждат и консумират в Газиантеп от векове.

Опит в занаята:

Омесването на тестото, разточването му на тънки кори, поръсването на корите с нишесте, разстилането на корите в тавата, намазването на крема, поръсването на шамфъстъка, нарязването на баклавата на равни парчета, поливането с обикновено масло, печенето и сиропирането — всичко това изисква много сръчност и умения. „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ следва да се приготвят и пекат от занаятчии-сладкари, които са придобили тези умения в района на Газиантеп.

5.2.   Специфична характеристика на продукта

Баклавата „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ се различава от другите видове баклава по светлия си златистожълт цвят, консистенцията и структурата си, както и по тъмнозеления цвят на долната си част. Основната разлика обаче се състои във вкуса и аромата на шамфъстъка от Антеп и обикновеното масло.

Приготвянето на „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ изисква значителни умения.

Репутацията на „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ се основава на съчетанието на богатството на съставките и ръчното приготвяне от опитни сладкари-специалисти. Преди консумирането преобладава ароматът от чисто масло. Добре приготвена баклава се топи в устата. Това са най-важните специфични характеристики на „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ)

Баклавата „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ от Газиантеп се цени още от ХIХ в. поради особения метод на производство, специалните характеристики на съставките и ръчното приготвяне от опитни сладкари-специалисти. Няколко поколения от прочути семейства произвеждат още от седемдесетте години на ХIХ в. по традиционен метод баклава „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“.

Най-важната суровина е шамфъстъкът от Антеп (Аntep fıstığı), регистриран земеделски продукт в Турция. Интензивният му вкус и аромат се запазват в крайния продукт и придават тъмнозеления цвят на долната част на „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“.

Баклавата „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ фигурира в книги за Газиантеп и турски готварски книги, както и в брошури на Министерството на културата и туризма за Газиантеп.

В книгата Gaziantep folklorundan notlar (Записки от фолклора на Газиантеп), написана през 1959 г. от Сemil Cahit Güzelbey, изследовател-етнолог от Газиантеп, се отбелязва (на стр. 86), че „производителите на баклава използват шамфъстък“. В тази книга се разказва и историята на пътуване на турския министър на здравеопазването в Газиантеп (стр. 87). След вечерята, на която са били сервирани супа с шамфъстък, ориз с шамфъстък, баклава с шамфъстък и накрая сладолед с шамфъстък, той шеговито е попитал: „Може ли да ми донесете чаша вода без шамфъстък?“.

В издание от 2001 г. на пътеводителя Frommer’s Turkey (Lynn A. Levine, 2001 г.; John Wiley & Sons) пише, че „Газиантеп е известен най-вече с превъзходната си баклава. Предвид това, че в града има над 500 пекарни за баклави, кулинарна обиколка на града е задължително мероприятие, особено по време на събирането на реколтата на шамфъстък през септември“.

И в готварската книга Cooking the Turkish Way (Кari Cornell, 2004 г.) се споменава на стр. 14, че „град Газиантеп в източен Анадол е известен със своя шамфъстък и сиропираната си баклава“.

Препратка към публикуваната спецификация

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 (3)

Турската администрация е започнала националната процедура за възражение с публикуването на заявлението за регистрация за признаване на ЗГУ „Аntep baklavası“/„Gaziantep baklavası“ в Държавен вестник на Република Турция, бр. 26505 от 27 април 2007 година.

Консолидираният текст на спецификацията на продукта е публикуван на интернет страницата на турския патентен институт:

http://www.turkpatent.gov.tr/portal/default_en.jsp?sayfa=172 (щракнете върху „Antep Baklavası“/„Gaziantep Baklavası“).

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

(2)  Заменен с Регламент (ЕС) No 1151/2012.

(3)  Виж бележка под линия на стр. 2.

---