# Euroopan unionin C 157/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.157.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 157 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta4. kesäkuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.157.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 157

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta4. kesäkuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 157/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2013/C 157/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 157/02 | Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko: 0,50 % 1. kesäkuuta 2013 – Euron kurssi | 2 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2013/C 157/02

Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko: 0,50 % 1. kesäkuuta 2013 – Euron kurssi

2

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 157/03 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 3 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 157/04 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 4 |
| 2013/C 157/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 12 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2013/C 157/03

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

3

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2013/C 157/04

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

4

2013/C 157/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 4.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 157/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 157/01

Komissio päätti 2 päivänä toukokuuta 2013 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain saksan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32013M6898. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32013M6898. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 4.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 157/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 157/2

---

Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko (1):

0,50 % 1. kesäkuuta 2013

Euron kurssi (2)

3. kesäkuuta 2013

2013/C 157/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3008 |
| JPY | Japanin jeniä | 130,37 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4542 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85180 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,5723 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2456 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,5970 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,753 |
| HUF | Unkarin forinttia | 295,40 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7015 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2666 |
| RON | Romanian leuta | 4,4080 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,4605 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3457 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3455 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0989 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6268 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6367 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 467,09 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,9658 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9761 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5415 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 753,98 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0312 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,709 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,5710 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,622 |
| BRL | Brasilian realia | 2,7752 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,5982 |
| INR | Intian rupiaa | 73,8140 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3008

JPY

Japanin jeniä

130,37

DKK

Tanskan kruunua

7,4542

GBP

Englannin puntaa

0,85180

SEK

Ruotsin kruunua

8,5723

CHF

Sveitsin frangia

1,2456

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,5970

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,753

HUF

Unkarin forinttia

295,40

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7015

PLN

Puolan zlotya

4,2666

RON

Romanian leuta

4,4080

TRY

Turkin liiraa

2,4605

AUD

Australian dollaria

1,3457

CAD

Kanadan dollaria

1,3455

HKD

Hongkongin dollaria

10,0989

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6268

SGD

Singaporen dollaria

1,6367

KRW

Etelä-Korean wonia

1 467,09

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,9658

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9761

HRK

Kroatian kunaa

7,5415

IDR

Indonesian rupiaa

12 753,98

MYR

Malesian ringgitiä

4,0312

PHP

Filippiinien pesoa

54,709

RUB

Venäjän ruplaa

41,5710

THB

Thaimaan bahtia

39,622

BRL

Brasilian realia

2,7752

MXN

Meksikon pesoa

16,5982

INR

Intian rupiaa

73,8140

---

(1)  Korko, jota sovellettiin viimeiseen ennen ilmoitettua päivää suoritettuun rahoitusoperaatioon. Jos sovellettu korko on vaihtuva huutokauppakorko, korko on marginaalinen korko.

(2)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 4.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 157/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 157/3

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 157/03

| 1. | Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys PAI partners SAS (PAI) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä R&R Ice Cream Sàrl (R&R Group) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys PAI partners SAS (PAI) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä R&R Ice Cream Sàrl (R&R Group) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | PAI: pääomasijoitusyhtiö, joka on keskittynyt ostamaan Euroopassa päämajaansa pitäviä tai sieltä käsin johdettuja keskisuuria ja suuria yrityksiä, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

PAI: pääomasijoitusyhtiö, joka on keskittynyt ostamaan Euroopassa päämajaansa pitäviä tai sieltä käsin johdettuja keskisuuria ja suuria yrityksiä,

| — | R&R Group: jäätelötuotteiden valmistus. |
| --- | --- |

—

R&R Group: jäätelötuotteiden valmistus.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 4.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 157/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 157/4

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2013/C 157/04

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”DINDE DE BRESSE”

EY-N:o: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Eritelmän kohta (kohdat), jota (joita) muutos koskee

| — |  | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Tuotteen kuvaus |
| — | ☒ | Maantieteellinen alue |
| — |  | Alkuperätodisteet |
| — | ☒ | Tuotantomenetelmä |
| — | ☒ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — | ☒ | Merkinnät |
| — | ☒ | Kansalliset vaatimukset |
| — | ☒ | Muuta (valvontaelimen viitetiedot) |

—



Tuotteen nimi

—

☒

Tuotteen kuvaus

—

☒

Maantieteellinen alue

—



Alkuperätodisteet

—

☒

Tuotantomenetelmä

—

☒

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—

☒

Merkinnät

—

☒

Kansalliset vaatimukset

—

☒

Muuta (valvontaelimen viitetiedot)

2.   Muutoksen (muutosten) tyyppi

| — |  | Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu |
| — |  | Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) |
| — |  | Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta) |

—



Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos

—

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu

—



Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta)

—



Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3.   Muutos (muutokset)

3.1   Tuotteen kuvaus

Tuotteen kuvausta täydennetään ilmoittamalla kasvatuksen kokonaiskestoaika, joka on vähintään 28 viikkoa.

Poistetaan kalkkunoiden enimmäispaino.

Dinde de Bresse -kalkkunaa ei voida pitää kaupan joulunpyhien ulkopuolella, minkä vuoksi täsmennetään, että ajanjakso ulottuu 1. päivästä marraskuuta 31. päivään tammikuuta riippuen siitä, milloin poikaset otetaan kasvatettaviksi.

Tarjontamuotojen osalta täsmennetään, että kalkkunat voidaan pitää kaupan suolistettuina, paistovalmiina tai ilman sisäelimiä mutta siten, että pää ja höyhenkaulus on jätetty paikoilleen. Ruhojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: niiden on oltava hyvin muodostuneita, pinnaltaan riittävän rasvaisia ja runsaslihaisia, ja rintafileiden on oltava hyvin kehittyneet; nahan on oltava ohut, puhdas, vailla höyhentuppeja, repeämiä, pintavaurioita tai poikkeavaa väriä.

3.2   Maantieteellinen alue

Vaiheet, joiden on tapahduttava nimityksen maantieteellisellä alueella, on täsmennetty: Suojatulla alkuperänimityksellä varustetut kalkkunat on kasvatettava, teurastettava ja kauppakunnostettava maantieteellisellä alueella. Kauppakunnostuksen (kynimisen viimeistely ja kaulahöyhenten nyppiminen) on niin ikään tapahduttava maantieteellisellä alueella, ja siitä huolehtivat alan toimijat. Tämä kalkkunoiden luokitteluun suojatun alkuperänimityksen ”Dinde de Bresse” piiriin kuuluva vaihe on tärkeä tuotteen ulkonäön ja laadun varmistamiseksi.

Lisäksi on korjattu kuntien luettelossa olleita virheitä ja eritelmään on liitetty suojatun alkuperänimityksen maantieteellisen alueen kartta.

3.3   Tuotantomenetelmä

Dinde de Bresse -kalkkunan ruokintaa koskevia yleisiä sääntöjä on täsmennetty:

| — | Muuntogeenisten organismien käyttökielto Dinde de Bresse -kalkkunan rehussa myös alkuruokinnan aikana sekä geneettisesti muunneltujen kasvilajien istuttamista tiloille koskeva kielto on lisätty eritelmään. |
| --- | --- |

—

Muuntogeenisten organismien käyttökielto Dinde de Bresse -kalkkunan rehussa myös alkuruokinnan aikana sekä geneettisesti muunneltujen kasvilajien istuttamista tiloille koskeva kielto on lisätty eritelmään.

| — | Eritelmässä määrätään, että poikkeuksellisten sääolojen (helle, rajuilma) aikana kalkkunat voidaan pitää sisätiloissa niiden terveyden turvaamiseksi kasvatusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

—

Eritelmässä määrätään, että poikkeuksellisten sääolojen (helle, rajuilma) aikana kalkkunat voidaan pitää sisätiloissa niiden terveyden turvaamiseksi kasvatusvaiheen aikana.

| — | Lisätään mahdollisuus käyttää (täydentäviä) happamuudensäätö- ja puhdistusaineita lintujen juomavedessä. Niiden tarkoituksena on estää tautien puhkeaminen ja varmistaa kalkkunoille annetun veden hygieenisyys ja korkea laatu. |
| --- | --- |

—

Lisätään mahdollisuus käyttää (täydentäviä) happamuudensäätö- ja puhdistusaineita lintujen juomavedessä. Niiden tarkoituksena on estää tautien puhkeaminen ja varmistaa kalkkunoille annetun veden hygieenisyys ja korkea laatu.

| — | Myös rehun koostumusta eri kasvatusvaiheissa on täsmennetty: |
| --- | --- |

—

Myös rehun koostumusta eri kasvatusvaiheissa on täsmennetty:

| — | Lisätään alkuruokintavaihetta koskeva sallittujen raaka-aineluokkien luettelo ja täsmennetään rehun koostumusta tässä vaiheessa ilmoittamalla, että rehun laadun on oltava korkeampi kuin vakiolaatuisella rehulla (viljan ja sen sivutuotteiden osuus, maissin käyttö alkuruokintavaiheen toisella jaksolla). |
| --- | --- |

—

Lisätään alkuruokintavaihetta koskeva sallittujen raaka-aineluokkien luettelo ja täsmennetään rehun koostumusta tässä vaiheessa ilmoittamalla, että rehun laadun on oltava korkeampi kuin vakiolaatuisella rehulla (viljan ja sen sivutuotteiden osuus, maissin käyttö alkuruokintavaiheen toisella jaksolla).

| — | Vahvistetaan kasvatusvaiheessa annettujen maitotuotteiden osalta annokseen jauheena lisättävien maitotuotteiden vähimmäismäärä (5 til.-% koko annoksesta). |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan kasvatusvaiheessa annettujen maitotuotteiden osalta annokseen jauheena lisättävien maitotuotteiden vähimmäismäärä (5 til.-% koko annoksesta).

| — | Loppukasvatusvaiheen osalta täsmennetään, että sen aikana käytetään Dinde de Bresse -kalkkunan ruokintaan perinteisesti käytettävää rehua, ts. kasvatusvaiheen rehua, johon voidaan lisätä riisiä tai perunaa. |
| --- | --- |

—

Loppukasvatusvaiheen osalta täsmennetään, että sen aikana käytetään Dinde de Bresse -kalkkunan ruokintaan perinteisesti käytettävää rehua, ts. kasvatusvaiheen rehua, johon voidaan lisätä riisiä tai perunaa.

3.4   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Kohta on laadittu uudelleen maantieteellisen alueen ja tuotteen erityisyyden sekä tuotteen ja maantieteellisen alueen välisen yhteyden osoittamiseksi. Tämä kohta on lisätty maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20. maaliskuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 510/2006 säännösten mukaisesti.

3.5   Valvontaelimen viitetiedot

SAN-tuotteen valvonnasta vastaavan varmennuselimen yhteystiedot on päivitetty.

3.6   Merkinnät

Tunnistemerkkien antamista, nimityksen ”Bresse” käyttöä toimitusasiakirjoissa ja kauppalaskuissa sekä sinetissä ja etiketissä olevia merkintöjä koskevia sääntöjä on täsmennetty.

3.7   Kansalliset vaatimukset

Eritelmää on täydennetty kansallisen valvontajärjestelmän uudistuksen mukaisesti lisäämällä taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvontakohteet ja niiden arviointimenetelmät.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (3)

”DINDE DE BRESSE”

EY-N:o: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi

”Dinde de Bresse”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.1 – | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| --- | --- |

Luokka 1.1 –

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Dinde de Bresse kuuluu Meleagris -suvun Gallopavo dom. -lajiin. Aikuisella kalkkunalla on seuraavat erityisominaisuudet: musta höyhenpeite, punainen heltta, hoikat, täysin sileät mustat jalat, valkoinen nahka ja liha.

Nimeä käytetään vähintään 28 viikon ikäisistä kalkkunoista ja nuorista kalkkunoista, joita pidetään kaupan yksinomaan joulunpyhien aikana 1. päivästä marraskuuta 31. päivään tammikuuta sen mukaan, milloin poikaset on otettu kasvatettaviksi.

Kalkkunat on pidettävä kaupan suolistettuina, ja niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: niiden on oltava hyvin muodostuneita, pinnaltaan riittävän rasvaisia ja runsaslihaisia, ja rintafileiden on oltava hyvin kehittyneet; nahan on oltava ohut, puhdas, vailla höyhentuppeja, repeämiä, pintavaurioita tai poikkeavaa väriä. Rasvan on peitettävä selkäranka, eikä rintalastan luonnollista muotoa saa muuttaa. Raajoissa ei saa olla murtumia. Kaulan höyhenkauluksen on oltava puhdas, eikä jaloissa saa olla epäpuhtauksia.

Ruhon painon on oltava vähintään

| | 3 kg suolistettuna (naaraspuoliset), |
| --- | --- |

3 kg suolistettuna (naaraspuoliset),

| | 5,5 kg suolistettuna (urospuoliset). |
| --- | --- |

5,5 kg suolistettuna (urospuoliset).

Kaupan pitäminen paistovalmiina tai ilman sisäelimiä mutta siten, että pää ja höyhenkaulus on jätetty paikoilleen, edellyttäen että raajoja – varpaita lukuun ottamatta – ei ole poistettu, on sallittua.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Dinde de Bresse -kalkkunan kasvatus tapahtuu kolmena perättäisenä vaiheena, jotka ovat alkukasvatus, varsinainen kasvatus ja loppukasvatus.

Enintään 10 viikkoa kestävän alkukasvatusvaiheen aikana rehun koostumuksesta vähintään 30 til.-% on viljaa ja sen sivutuotteita ensimmäisellä jaksolla (0–28 päivää) ja toisella jaksolla (29–70 päivää) vähintään 50 til.-%, josta maissin osuus on 20 til.-%.

Alkukasvatusvaiheessa käytettävän rehun raaka-aineet voivat olla peräisin maantieteellisen alueen ulkopuolelta. Kyseessä ovat yksinomaan kasviperäiset raaka-aineet, maitotuotteet ja kivennäisaineet:

| — | jyvät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet; |
| --- | --- |

—

jyvät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet;

| — | öljykasvien siemenet tai hedelmät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet (kasviöljyistä sallitaan ainoastaan raa’at tai puhdistetut öljyt); |
| --- | --- |

—

öljykasvien siemenet tai hedelmät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet (kasviöljyistä sallitaan ainoastaan raa’at tai puhdistetut öljyt);

| — | palkokasvien siemenet, niistä saadut tuotteet tai sivutuotteet; |
| --- | --- |

—

palkokasvien siemenet, niistä saadut tuotteet tai sivutuotteet;

| — | juurimukulat ja juuret, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: juurikas, peruna; |
| --- | --- |

—

juurimukulat ja juuret, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: juurikas, peruna;

| — | muut siemenet ja hedelmät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: viinirypäle; |
| --- | --- |

—

muut siemenet ja hedelmät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: viinirypäle;

| — | rehut, karkearehu mukaan luettuna: rehumailanen ja siitä johdetut tuotteet; |
| --- | --- |

—

rehut, karkearehu mukaan luettuna: rehumailanen ja siitä johdetut tuotteet;

| — | muut kasvit, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: sokerijuurikasmelassi, sokeri, merilevä; |
| --- | --- |

—

muut kasvit, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: sokerijuurikasmelassi, sokeri, merilevä;

| — | maitotuotteet: maito, kirnupiimä, hera; |
| --- | --- |

—

maitotuotteet: maito, kirnupiimä, hera;

| — | kivennäisaineet: dikalsiumfosfaatti, kalsiumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, suola, magnesiumoksidi. |
| --- | --- |

—

kivennäisaineet: dikalsiumfosfaatti, kalsiumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, suola, magnesiumoksidi.

Rehun kokonaisrasvapitoisuus saa olla enintään 6 %.

Koko alkukasvatusvaiheen ajan on sallittua käyttää voimassa olevassa lainsäädännössä hyväksyttyjä lisäaineita seuraavin rajoituksin:

| — | emulgointi-, stabilointi-, sakeutus- ja hyytelöimisaineiden funktionaalisiin ryhmiin kuuluvat teknologiset lisäaineet ovat kiellettyjä. |
| --- | --- |

—

emulgointi-, stabilointi-, sakeutus- ja hyytelöimisaineiden funktionaalisiin ryhmiin kuuluvat teknologiset lisäaineet ovat kiellettyjä.

Vähintään 15 viikkoa kestävän kasvatusvaiheen aikana kalkkunoiden kasvatusruokinta koostuu vapaan nurmilaiduntamisen lisäksi mahdollisesti keitetystä, murskatusta tai jauhetusta mutta millään muulla tavalla jalostetusta viljasta sekä maitotuotteista. Maissin osuuden on oltava vähintään 50 til.-% kokonaisannoksesta. Maitotuotteet koostuvat maidosta ja sen sivutuotteista, ja ne voidaan antaa nestemäisenä tai jauheena ja viljaan sekoitettuina. Jos kalkkunoille annetaan yksinomaan kuivarehua, jauheena annettujen maitotuotteiden osuuden on oltava vähintään 5 til.-% kokonaisannoksesta. Tämän vaiheen aikana annettavan viljan on oltava peräisin yksinomaan alkuperänimityksen maantieteelliseltä alueelta; maitotuotteet voivat olla peräisin myös alueen ulkopuolelta.

Kasvatusvaihetta seuraa vähintään kolme viikkoa kestävä loppukasvatusvaihe katetussa, suljetussa, rauhallisessa ja tuuletetussa tilassa. Tämän vaiheen aikana kalkkunoiden rehuannos on sama kuin kasvatusvaiheessa, mutta siihen voidaan lisätä myös riisiä tai perunaa, joiden maantieteelliselle alkuperälle ei ole asetettu pakollisia vaatimuksia.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kalkkunoiden kasvatuksen, teurastuksen ja kauppakunnostuksen (kynimisen viimeistely ja kaulahöyhenten puhdistus) on tapahduttava maantieteellisellä alueella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Dinde de Bresse” varustetut kalkkunat voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos niissä on samanaikaisesti kasvattajan sinettirengas, leimamerkillä varustettu sinetti ja ryhmän vahvistama etiketti.

Pakkausmerkintöjen lisäksi kaikissa toimitusasiakirjoissa ja laskuissa on oltava suojatun alkuperänimityksen ”Dinde de Bresse” nimi sekä maininta ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) tai ”AOP” (SAN).

Tunnistemerkkien mallit

Luovuttamattomassa metallisessa sinettirenkaassa on oltava maininta ”Bresse” sekä kasvattajan tunnistenumero.

Luovuttamattomassa sinkilänmuotoisessa metallisessa sinetissä on maininta ”Bresse”, jonka lisäksi siihen on kiinnitettävä leimamerkki, jossa on seuraavat tiedot:

| — | nimi ”Dinde de Bresse”, |
| --- | --- |

—

nimi ”Dinde de Bresse”,

| — | maininta ”AOP” (SAN). |
| --- | --- |

—

maininta ”AOP” (SAN).

Etiketissä on oltava

| — | nimi ”Dinde de Bresse” merkittynä vähintään samansuuruisin kirjaimin kuin muiden tietojen ilmoittamiseen käytetyt suurimmat kirjaimet, |
| --- | --- |

—

nimi ”Dinde de Bresse” merkittynä vähintään samansuuruisin kirjaimin kuin muiden tietojen ilmoittamiseen käytetyt suurimmat kirjaimet,

| — | EU:n SAN-tunnus, |
| --- | --- |

—

EU:n SAN-tunnus,

| — | maininta ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) tai ”AOP” (SAN). |
| --- | --- |

—

maininta ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) tai ”AOP” (SAN).

Tunnistemerkkien kiinnittämistä koskevat vaatimukset

Ryhmä antaa edellä tarkoitetut tunnistemerkit kaikille toimijoille, jotka täyttävät eritelmän ehdot.

Kasvattaja kiinnittää sinettirenkaan linnun vasempaan jalkaan ennen lähettämistä pois tilalta.

Leimamerkillä varustettu sinetti kiinnitetään rintalastaan siinä vaiheessa kun kalkkunat luokitellaan suojatun alkuperänimityksen mukaisiksi ennen toimittamista eteenpäin.

Rengasta ja sinettiä voidaan käyttää ainoastaan kerran, ja ne on kiinnitettävä huolellisesti, jotta niitä ei voida rikkoa.

Etiketti kiinnitetään rintalastaan siinä vaiheessa kun kalkkunat todetaan lopullisesti suojatun alkuperänimityksen mukaisiksi.

Toimijoiden on palautettava käyttämättömät sinettirenkaat, leimamerkillä varustetut sinetit ja etiketit ryhmälle.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tuotantoalue käsittää Bressen maantieteellisen alueen, joka muodostuu kumpuilevasta tasangosta. Se sijaitsee Saônen keskijuoksun itäosassa ja kattaa osia Ainin, Juran ja Saône et Loiren departementeista.

Suojatulla alkuperänimityksellä varustetut kalkkunat on kasvatettava, teurastettava ja kauppakunnostettava maantieteellisellä alueella, joka kattaa seuraavat kunnat kokonaan tai osittain:

Ainin departementti (01): Kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Bâgé-le-Châtel, Bourg-en-Bresse-Est, Bourg-en-Bresse-Nord-Centre, Bourg-en-Bresse-Sud, Montrevel-en-Bresse, Péronnas, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Saint-Trivier-de-Courtes, Viriat.

Seuraavat kunnat ja kuntien osat: l’Abergement-Clémenciat (Nord Châtillon), Beaupont, Bény, Biziat, Certines, Ceyzériat (Ouest D52), Chanoz-Châtenay, Châtillon-sur-Chalaronne (Nord Ouest), Chaveyriat, Coligny Ouest N83/D52), Condeissiat, Courmangoux (Ouest D52), Dompierre-sur-Chalaronne (Nord Chalaronne), Dompierre-sur-Veyle (osittain), Domsure, Druillat (osittain), Garnerans, Illiat, Jasseron (Ouest D52), Marboz, Meillonnas (Ouest D52), Mézériat, Neuville-les-Dames, Pirajoux, Pressiat (Ouest D52), Saint-Didier-sur-Chalaronne (Nord Chalaronne), Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Etienne-sur-Chalaronne (Nord Chalaronne), Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Martin-du-Mont (partie Ouest D52), Salavre (Ouest N83), Sulignat, Thoissey, Tossiat (Ouest D52), La Tranclière, Treffort-Cuisiat (Ouest D52), Verjon (Ouest N83), Villemotier, Vonnas.

Juran departementti (39): Seuraavat kunnat ja kuntien osat: Annoire (Sud du Doubs), Asnans-Beauvoisin (Ouest D468), Augea (Ouest N83), Balanod (Ouest N83), Beaufort (Ouest N83), Bletterans, Bois-de-Gand (Ouest), Bonnaud, Cezancey (Ouest N83), Chaînée-des-Coupis (Sud-Ouest), Chapelle-Voland, La Chassagne (Sud D468), Chaumergy (partie), Chaussin (Sud D468), La Chaux-en-Bresse (Ouest D95), Chazelles, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance (Ouest N83), Cuisia (Ouest N83), Desnes (Ouest), Digna (Ouest N83), Les Essards-Taignevaux (Ouest D468), Fontainebrux, Foulenay (osittain), Francheville (Ouest D95 + Sud D468), Frébuans, Froideville (osittain), Gevingey (Ouest N83), Les Hays, Larnaud, Longwy-sur-le-Doubs (osittain), Mallerey, Maynal (Ouest N83), Messia-sur-Sorne (Nord N83), Montmorot (Sud N78+Ouest N83), Nanc-lès-Saint-Amour (Ouest N83), Nance, Neublans-Abergement, Orbagnia (Ouest N83), Petit-Noir (Ouest du Doubs), Relans, Les Repôts, Ruffey-sur-Seille (osittain), Rye (Ouest D468), Sainte-Agnès (Ouest N83), Saint-Amour (Ouest N83), Saint-Jean-d’Etreux (Ouest N83), Trenal, Vercia (Ouest N83), Villevieux, Vincelles (Ouest N83), Vincent (Ouest D95).

Saône-et-Loiren departementti (71): Kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Beaurepaire-en-Bresse, Cuisery, Louhans, Montpont-en-Bresse, Montret, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain, Saint-Martin-en-Bresse.

Seuraavat kunnat ja kuntien osat: Authumes, Beauvernois, Bellevesvre, Chalon-sur-Saône (rive gauche), Champagnat (Ouest N83), La Chapelle-Saint-Sauveur, Charrette-Varennes (osittain), Châtenoy-en-Bresse, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux (osittain), Dampierre-en-Bresse, Dommartin-les-Cuiseaux, Epervans, Flacey-en-Bresse, Fretterans (osittain), Frontenard, Frontenaud, Joudes (Ouest N83), Lacrost, Lans, Lays-sur-le-Doubs (osittain), Longepierre (sud), Le Miroir, Montjay, Mouthier-en-Bresse, Navilly (Sud du Doubs), Oslon, Pierre-de-Bresse, Pontoux, Préty, La Racineuse, Ratenelle, Romenay, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Marcel, Sermesse, Torpes, Tournus (osittain), Toutenant, La Truchère, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Verjux.

Niissä kunnissa, joista vain osa kuuluu maantieteelliseen alueeseen, sen raja on esitetty kunnantaloille toimitetussa kartta-aineistossa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Suojatun alkuperänimityksen ”Dinde de Bresse” tuotantoalue perustuu asiantuntijoiden vuonna 1936 tehdyssä alkuperänimityksen hyväksymispäätöksessä määrittelemään aluerajaukseen. Yhtenäinen alue muodostuu kumpuilevasta pensasvaltaisesta tasangosta, joka on syntynyt plioseeni-kvartäärikautisista periglasiaalisista, alkuperältään hyvin savipitoisista vettä läpäisemättömistä geologisista muodostumista. Pintamaa on pääosin savi- ja hiekkapitoista, rakenteeltaan hyvin hienojakeista ja enimmäkseen vailla kiviä ja kalkkikivimuodostumia. Valtameren vaikutus tuntuu voimakkaana ilmastossa, joka on tasaisen sateinen ja kostea ympäri vuoden. Talvisin esiintyy usein sateita ja sumua.

Maaperä- ja ilmasto-olot ovat erityisen suotuisat runsaasti vettä vaativien nurmikasvi- ja viljalajien viljelylle Esimerkiksi maissia alettiin viljellä Bressen alueella 1600-luvun alussa (ts. noin runsas vuosisata sen jälkeen, kun laji saapui Andalusian rannikolle), ja sillä on ollut keskeinen merkitys alueen maataloudessa, koska sitä on käytetty sekä ihmisravinnoksi että eläinten ja erityisesti siipikarjan rehuna. Se oli hyvin energiapitoista rehua, jonka ansiosta oli mahdollista kasvattaa runsasrasvaista siipikarjaa, ja tähän perustuu myös Dinde de Bresse -kalkkunan maine. Kalkkunankasvatus alkoi Bressessä jo 1500-luvun lopulla.

Tilat ovat pieniä. Hajallaan sijaitsevien peltojen välissä on paljon pensasaitoja ja muuta pensaikkoa. Näissä olosuhteissa kehittyi vuosisatojen aikana perinteinen sekaviljely, joka perustui nurmikasveihin ja viljaan sekä siipikarjan ja nautakarjan (lypsylehmien ja myöhemmin emolehmien) kasvatukseen. Kotieläintalous voimistui 1900-luvun alussa, ja kaikilla tiloilla oli parvi kalkkunoita, joilla oli musta höyhenpeite ja mustat jalat. Vielä tänäänkin Bressen maatilojen eristäytyneisyys ja hajanaisuus sekä runsaslukuiset niityt ja pensasaidat mahdollistavat laajaperäisen kalkkunankasvatuksen ja perinteisen pitotavan jatkumisen.

Näillä pääosin perhetiloilla viljelijöiden toiminta keskittyy suurelta osin tilan omavaraisuuden turvaamiseen. Useimmilla tiloilla kalkkunoiden ruokintaan etenkin kasvatus- ja loppukasvatusvaiheessa käytettävä vilja (vehnä, ohra, kaura, maissi jne.) tuotetaan itse. Kasvattajat huolehtivat laidunten kunnossapidosta ojittamalla ja rakentamalla päisteitä, leikkaamalla pensasaitoja ja pensaikkoja sekä aitaamalla isompia alueita vapaata laiduntamista varten.

Dinde de Bresse -kalkkunan kasvatuksessa otetaan huomioon näiden suurikokoisten, huonosti lentävien ja taudeille alttiiden lintujen erityispiirteet. Siksi parvi edellyttää jatkuvaa tarkkailua lintujen elinkaaren kaikissa vaiheissa poikasten saapumisesta tilalle teurastukseen asti (hygieniaan liittyvät toimet tautien torjumiseksi, sääolojen seuranta, tasapainoinen ruokinta lintujen kasvuvaiheen mukaan, laidunrehun saatavuuden seuranta, parven kokoaminen, suojautuminen petoeläimiä vastaan jne.).

5.2   Tuotteen erityisyys

Dinde de Bresse kasvatetaan vuodenaikojen mukaan mahdollisimman lähellä ympäröivää luontoa, ja se saavuttaa fysiologisen kypsyysasteensa joulunpyhiin mennessä. Se erottuu paloiteltaviksi kasvatetuista kalkkunoista pienemmän ruumiinrakenteensa perusteella.

Tuoreelle pakastamattomalle lihalle ominaisia piirteitä ovat nahan ja lihan erityislaatu: ohut valkoinen nahka, valkoinen liha, hyvin kehittyneet rasvan peittämät rintafileet sekä kypsennetyn lihan aistinvaraiset erityisominaisuudet, kuten erittäin suuri mehevyys, pehmeys ja maukkaus.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Luonnonympäristön yleisilmeestä johtuva Bressen sekaviljely on ratkaiseva tekijä alueen kalkkunankasvatuksen kehittymisessä. Tilojen läheisyydessä olevat pensasaidat, pensaikot ja metsiköt tarjoavat eläimille tuulensuojaa ja ovat biologisen monimuotoisuutensa ansiosta tärkeä ravinnonlähde. Maaperän kosteus edistää nilviäisten, matojen ja toukkien kehittymistä, ja ne ovatkin osa ulkona laiduntavien kalkkunoiden ravintoa, josta hitaasti kasvavat linnut saavat tarvitsemiaan hyödyllisiä proteiineja, jotta niiden rintafileet kehittyvät riittävästi. Vähän kalkkia sisältävä maaperä edistää eläinten luuston kehittymistä kevytrakenteiseksi.

Kasvatusmenetelmä pohjautuu erityisominaisuuksia (valkoinen nahka ja liha) vastaavien eläinten valintaan ja perinteiseen ruokintaan, joka perustuu kalkkunoiden vapaaseen laiduntamiseen nurmilaitumella (kastemadot, nurmirehu jne.). Tätä ravintoa täydennetään nimityksen alkuperäalueelta saadulla viljalla ja maitotuotteilla (laimennettu maito, hera, maitojauhe, kirnupiimä jne.). Nämä ruokintaolosuhteet – erityisesti pääsy nurmilaitumelle ja lintujen käytettävissä olevan tilan tarjoama mahdollisuus liikkumiseen – vaikuttaa niiden lihaskudoksen supistaviin ominaisuuksiin ja tiettyjen proteiinien ja entsyymien pitoisuuksiin lihaskudoksessa. Tällainen energia-aineenvaihdunta vaikuttaa pitkälti Dinde de Bresse -kalkkunan lihan rakenteeseen. Lisäksi rehun merkittävän ainesosan maissin ravintoarvon ansiosta voidaan tuottaa runsasrasvaista siipikarjaa.

Loppulihotuksen ajaksi kalkkunat viedään sisätiloihin, jotta vähintään kolme viikkoa kestävä loppukasvatusvaihe voi tapahtua hämärässä. Kasvattajat kiinnittävät tänä aikana erityistä huomiota rehun valmistelemiseen erityisesti vaihtelemalla sen koostumuksessa raakoja ja kypsennettyjä viljanjyviä, riisiä tai perunoita, joista maitotuotteisiin lisättynä saadaan kalkkunoille maukasta liemirehua.

Tämän useampia viikkoja kestävän erityisruokinnan ja myöhäisessä iässä tapahtuvan teurastuksen tuloksena kalkkunat saavuttavat oikean fysiologisen kypsyysasteen, jolloin niissä on lihaskudoksen sisäisen rasvan lisäksi myös paksu kerros pintarasvaa. Myös kalkkunoiden vähentynyt lihastoiminta tässä teurastusta edeltävässä vaiheessa vaikuttaa huomattavasti lihaskudosten vedenpidätyskykyyn. Lihaskudokseen tihkuvan rasvan jakautuminen ja lihaskudoksen vedenpidätyskyky vaikuttavat lihan mehevyyteen ja pehmeyteen ja korostavat näitä ominaisuuksia kypsytetyssä lihassa. Lisäksi makua muodostavien yhdisteiden eli vesiliukoisten ainesten ja rasva-aineiden pitoisuus saa kypsytyksen myötä kemiallisten reaktioiden kautta aikaan sen, että lihasta tulee erittäin maukasta.

Teurastuksen yhteydessä toimijoiden on kiinnitettävä erityistä huomiota teurastukseen ja kynimiseen (täydellinen verenlasku kauniin valkoisen värin varmistamiseksi ja huolellisesti tehtävä kyniminen hankaumien välttämiseksi), jotta lintujen nahka ei vahingoitu ja kaulan alaosan höyhenkaulus säilyy ehyenä. Lisäksi on kiinnitettävä erityistä huomiota kalkkunoiden kauppakunnostukseen jättämällä kaulaan höyhenkaulus. Toisinaan linnut viimeistellään tyypilliseen bresseläiseen tapaan (koivet ja siivet tiiviisti ruhoa vasten) käärimällä ne ompelemalla kiinnitettävään kankaaseen, jotta rasva jakautuu tasaisesti. Tällöin on kyse todellisista huipputuotteista, jotka myydään jo vuodesta 1862 joka vuoden joulukuussa järjestetyn neljän siipikarjakilpailun (glorieuses) jälkeen. Nämä kilpailut ovat osoitus kasvattajien tuntemasta ylpeydestä tuotteitaan kohtaan ja kertovat myös voimakkaasta sitoutumisesta tähän laadukkaaseen tuotantotoimintaan.

Dinde de Bresse on olennainen osa paikallista ruokakulttuuria, ja Ranskan tunnetuimmat keittiömestarit, jotka arvostavat tuotteen korkealaatuista makua, valmistavat tätä lintua ja tekevät sitä tunnetuksi.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (4) 5 artiklan 7 kohta)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCDindeDeBresse.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(4)  Katso alaviite 3.

---

| 4.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 157/12

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2013/C 157/05

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa rekisteröintihakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu
   (2)

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 510/2006

”SLOVENSKI MED”

EY-N:o: SL-PGI-0005-0801-10.03.2010

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Slovenski med”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovenia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.4 – | Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.) |
| --- | --- |

Luokka 1.4 –

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Slovenski med -hunaja tuotetaan Slovenian tasavallan alueella. Nimellä ”Slovenski med” voidaan tuottaa

| — | akasiahunajaa, |
| --- | --- |

—

akasiahunajaa,

| — | lehmuksenkukkahunajaa, |
| --- | --- |

—

lehmuksenkukkahunajaa,

| — | kastanjahunajaa, |
| --- | --- |

—

kastanjahunajaa,

| — | saksanpihtahunajaa, |
| --- | --- |

—

saksanpihtahunajaa,

| — | kuusihunajaa, |
| --- | --- |

—

kuusihunajaa,

| — | kukkaishunajaa/mesihunajaa, |
| --- | --- |

—

kukkaishunajaa/mesihunajaa,

| — | metsähunajaa/mesikastehunajaa. |
| --- | --- |

—

metsähunajaa/mesikastehunajaa.

Slovenski med -hunajan aistinvaraiset ominaisuudet:

Akasiahunaja tuotetaan pääasiassa valeakasian (Robinia pseudacacia) medestä. Se on lähes väritöntä tai oljenkeltaista. Tämän hunajan tuoksu on erittäin mieto ja neutraali, akasiankukkaan vivahtava. Maku vaihtelee melko miedosta erittäin mietoon ja on kohtalaisen tai pitkään viipyvä. Aromi on lyhyestä keskipitkään viipyvä. Aromissa tuntuu usein puhtaan kennokakun, tuoreen mehiläisvahan, akasiankukan, hedelmäkasvien kukan, omenan, päärynän ja toisinaan myös vaniljan, kermakaramellin, tuoreen voin ja tuoreen oljen vivahde. Kiteytyy harvoin.

Lehmuksenkukkahunaja tuotetaan pääasiassa isolehtilehmuksesta tai metsälehmuksesta (Tilia platyphyllos, Tilia cordata) kerätystä medestä tai mesikasteesta. Se on väriltään vaaleankeltaisesta kevyesti meripihkankeltaiseen, hieman vihertävään vivahtavaa. Tuoksu lehmuksenkukkainen, keskivoimakkaasta voimakkaasti raikkaaseen mentoliin vivahtava. Keskivoimakas tai voimakas mentolin maku. Aromi on tunnusomainen ja raikas. Miedon kukkaisessa, kohtalaisen pitkään tai pitkään viipyvässä aromissa tuntuu usein mentoli, tuore pähkinä, yrtit ja keitetty lehmuksenkukka.

Kastanjahunaja tuotetaan pääasiassa jalokastanjasta (Castanea sativa) kerätystä medestä tai mesikasteesta. Väri vaihtelee tummanruskeasta meripihkanväriseen, punaiseen vivahtava. Erittäin täyteläinen tuoksu ja maku. Kastanjahunajalle on ominaista keskimääräisestä erittäin voimakkaan karvaaseen vaihteleva maku. Aromi on hyvin tunnusomainen, usein terävän kirpeä, paahdettuun sokeriin tai siirappiin, savuun, yrtteihin ja koiruohoon vivahtava, harvinaisen pitkään viipyvä karvas jälkimaku. Kiteytyy harvoin.

Saksanpihtahunaja tuotetaan pääasiassa saksanpihdan (Abies alba) mesikasteesta. Se on väriltään tumman harmaanruskeaa, ja siinä on vihertävä heijastus. Tuoksu on keskitäyteläinen tai erittäin täyteläinen, usein maitojauheeseen ja pihkaan vivahtava. Maku ja hyvin tunnusomainen aromi ovat melko pitkään viipyviä. Aromissa tuntuvat usein maitojauhe, karamelli, paahdettu sokeri, pihka, tuore havupuu, kuusenkerkkäsiirappi, savu, maitotee sekä yrttimakeiset. Kiteytyy yleensä hitaasti.

Kuusihunaja tuotetaan pääasiassa metsäkuusen (Picea abies) mesikasteesta. Sen pinnan voimakkaan kiiltävä väri vaihtelee oranssinruskeasta punaruskeaan. Hunaja on yleensä kirkasta, erittäin venyvää ja tarttuu kieleen ja kitalakeen. Tuoksu viipyy keskimääräisen pitkään, maku on lyhyestä keskipitkään viipyvä. Aromi on kohtalaisen viipyvä, ja siinä tuntuvat usein kuusenkerkkäsiirappi, pihka, yrttimakeiset, yrttitee, paahdettu kahvi, kuivatut hedelmät ja kahvimakeiset.

Kukkaishunaja/mesihunaja tuotetaan pääasiassa monen eri kasvilajin medestä, joten se on ominaisuuksiltaan hyvin vaihtelevaa. Väri vaihtelee oljenkeltaisesta ruskeaan. Tuoksu on keskipitkään tai pitkään viipyvä, samoin maku. Makea voimakas jälkimaku. Aromi on raikkaan hedelmäinen, kukkainen ja kohtalaisen tai hyvin pitkään viipyvä, siinä tuntuvat usein erilaiset kukat, tuoreet hedelmät, hedelmähilloke, keitetyt hedelmät, karamelli, maitomakeiset, ruskea sokeri, karamelli ja melassi. Kiteytyy nopeasti.

Metsähunaja/mesikastehunaja tuotetaan pääasiassa eri kasvilajien medestä. Sen väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan, ja siinä on punertava tai vihertävä heijastus. Tuoksu on lyhyestä kohtalaisen pitkään viipyvä. Maku on keskipitkästä pitkään viipyvä, samoin aromi, jossa tuntuvat pihka, saksanpähkinä, hasselpähkinä, yrtit, koiruoho, karamelli, melassi, yrttimakeiset ja kuivatut hedelmät, erityisesti kuivattu päärynä.

Slovenski med -hunajan fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

| Hunajatyppi
  Muuttuja | Akasia | Lehmuksen-kukka | Kastanja | Saksanpihta | Kuusi | Kukkais | Metsä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vesipitoisuus | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % |
| HMF-pitoisuus | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg |
| Sähkönjohtavuus | ≤ 0,3 mS/cm | 0,5–1,3 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | > 0,8 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | ≤ 0,8 mS/cm | ≥ 0,8 mS/cm |
| pH-arvo | 3,5–4,6 | 4,1–6,1 | 4,7–6,2 | 4,7–5,8 | 4,3–5,6 | 3,8–5,3 | 4,3–5,6 |
| Sakkaroosi-pitoisuus | < 10 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g |

Hunajatyppi

Muuttuja

Akasia

Lehmuksen-kukka

Kastanja

Saksanpihta

Kuusi

Kukkais

Metsä

Vesipitoisuus

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

HMF-pitoisuus

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

Sähkönjohtavuus

≤ 0,3 mS/cm

0,5–1,3 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

> 0,8 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

≤ 0,8 mS/cm

≥ 0,8 mS/cm

pH-arvo

3,5–4,6

4,1–6,1

4,7–6,2

4,7–5,8

4,3–5,6

3,8–5,3

4,3–5,6

Sakkaroosi-pitoisuus

< 10 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

Slovenski med -hunajan siitepölypitoisuus:

| Hunajatyyppi
  Siitepöly | Akasia | Lehmuksenkukka | Kastanja | Saksanpihta | Kuusi | Kukkais | Metsä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siitepölylajin osuus | > 7 % Valeakasia (Robinia pseudacacia) | > 1 % Lehmus (Tilia sp.) | > 86 % Kastanja (Castanea sativa) | — | — | Sisältää usein hedelmäpuiden, Castanea sativan, Acer sp.n, Trifolium repensin, ja Asteracea-heimon kasvien siitepölyä | — |

Hunajatyyppi

Siitepöly

Akasia

Lehmuksenkukka

Kastanja

Saksanpihta

Kuusi

Kukkais

Metsä

Siitepölylajin osuus

> 7 % Valeakasia (Robinia pseudacacia)

> 1 % Lehmus (Tilia sp.)

> 86 % Kastanja (Castanea sativa)

—

—

Sisältää usein hedelmäpuiden, Castanea sativan, Acer sp.n, Trifolium repensin, ja Asteracea-heimon kasvien siitepölyä

—

3.3   Raaka-aineet

—

3.4   Rehu

Laiduntamisen kynnyksellä ja sen aikana mehiläisiä ei ruokita. Talvisin niitä ruokitaan ainoastaan sokerilla ja hunajalla.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Slovenski med -hunajan tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Slovenski med -hunajan tuotanto sisältää hunajan tuotannon kiintorakenteisissa tai maantieteellisen alueen sisäpuolella siirrettävissä pesissä sekä hunajan keräämisen linkoamalla. Mehiläishoitajien on noudatettava hyviä käytänteitä, jotka määritellään alan hyviä hygieniakäytänteitä koskevissa HACCP-järjestelmään perustuvissa ohjeissa. Kemiallisten karkotteiden käyttö mehiläisten rauhoittamiseksi on kielletty hunajaan siirtyviin kemiallisiin jäämiin liittyvän riskin vuoksi. Hunajaa ei saa kerätä kennoista, joissa on sikiöosastoja. Hunaja, jonka vesipitoisuus on alle 18,6 %, voidaan kerätä. Kerätty hunaja siivilöidään ja otetaan talteen muutaman päivän kuluttua. Tähän käytetään seulaa, joka ei erottele siitepölyä. Hunajan kuivattaminen on kielletty. Kiteytynyt hunaja pehmennetään lämmittämällä, kuitenkin enintään 40 °C:een lämpötilaan, jotta hunajan lämpöherkät ainesosat (entsyymit, hormonit) eivät vahingoitu. Hunajan pehmentäminen mikroaaltouunissa ei ole sallittua, koska mikroaallot tuhoavat sen biologisesti aktiiviset ainesosat.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Slovenski med -hunaja voidaan purkittaa ja pakata ainoastaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Vain tällä tavalla voidaan säilyttää hunajan korkea laatu ja estää samalla hunajan fysikaalis-kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien muuttuminen, joka saattaisi aiheutua pitkistä kuljetusmatkoista. Täytetty purkki suljetaan ja sinetöidään välittömästi siten, ettei sitä voi aukaista sinettiä rikkomatta.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Eritelmän vaatimukset täyttävän Slovenski med -hunajan etikettiin on merkittävä suojattu nimi, maininta ”suojattu maantieteellinen merkintä”, hunajatyyppi ja erän numero.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Slovenski med -hunajan tuotantoalue käsittää Slovenian tasavallan alueen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Slovenia sijaitsee Keski-Euroopassa, jossa kohtaavat maanosan neljä suurta maantieteellistä kokonaisuutta eli Alpit, Pannonian tasanko, Dinaariset alpit ja Välimeri. Monimuotoinen geologinen rakenne, vaihteleva pinnanmuodostus ja sijainti neljän luonnonmaantieteellisen alueen yhtymäkohdassa saavat aikaan hyvin monipuolisen kasvi- ja eläinmaailman, mikä puolestaan on johtanut monien erilaisten hunajatyyppien kehittymiseen. Välimerellisen, manner- ja alppi-ilmaston vuorovaikutus ja vaihteleva pinnanmuodostus tasankojen ja vuoriston välillä saa aikaan sen, että tietyt laidunkasvit esiintyvät Slovenian eri osissa eri ajankohtina. Nämä ominaisuudet ilmenevät Slovenian monipuolisessa kasvistossa.

Jalokastanja (Castanea sativa Mill.) kasvaa kaikilla Slovenian lämpimillä kumpuilevilla alueilla. Sitä esiintyy kaikkialla Sloveniassa joko suurempina metsinä tai yksittäisinä puina, usein peltojen, hedelmä- ja viinitarhojen sekä talojen lähellä, noin 800 metrin korkeudelle asti merenpinnasta. Puunsa ja hedelmiensä lisäksi jalokastanja on erittäin tärkeä mehiläisten laiduntamisessa. Se kukkii kesä- ja heinäkuussa yleensä runsaat kolme viikkoa. Mehiläiset keräävät kastanjan siitepölyä pesäänsä, jossa se on tervetullut lisä yhdyskunnan ruokinnassa myöhemmin laiduntamiskauden päätyttyä.

Yli tuhannen vuoden kuluessa krainilainen mehiläinen (Apis mellifera carnica), joka on slovenialainen kotoperäinen laji, on sopeutunut erinomaisesti maan ilmasto- ja laiduntamisoloihin. Slovenia on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka on neuvotellut liittymissopimukseen tavoitteen krainilaisen mehiläisen alkuperäisen geneettisen perintöaineksen ja tasapainoisen mehiläiskannan säilyttämiseksi, ja ilmoittanut aikovansa toteuttaa vastaisuudessakin kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän kotoperäisen mehiläislajin säilymisen Sloveniassa.

Slovenian mehiläishoitoa tunnetaan paremmin 1700-luvulta alkaen. Niihin aikoihin erityisesti kolme tärkeää henkilöä, Anton Janša, Peter Pavel Glavar ja Janez Anton Scopoli, vaikuttivat alaan merkittävästi. Anton Janša (1734–1773) tunnetaan nykyaikaisen mehiläishoidon edelläkävijänä. Hän kirjoitti saksaksi kaksi merkittävää teosta: Abhandlung vom Schwärmen der Bienen (1771) ja Vollständige Lehre von der Bienenzucht (1775). Hän oli kaksoismonarkian ensimmäinen virallisesti nimitetty mehiläishoidon opettaja suurimmassa osassa Itävaltaa ja otti myös Wienin mehiläishoito-oppilaitoksessa käyttöön mehiläisten laiduntamismenetelmän, jolloin saatiin enemmän hunajaa. Peter Pavel Glavar (1721–1784) totesi ensimmäisenä, että nuori emo parittelee useamman kuin yhden kuhnurin kanssa, ja Janez Anton Scopoli (1723–1788) teki ensimmäisenä asian tunnetuksi mehiläishoitoalalla. Vuonna 1763 hänen laajassa latinankielisessä Wienissä julkaistussa teoksessaan Entomologia Carniolica ilmestyi myös kuvitettu esitys mehiläisestä.

Myöhemmin Anton Žnideršič (1874–1947) kokosi yhteen ulkomaalaisten mehiläishoidon asiantuntijoiden ja harjoittajien (erityisesti Albertti, Gerstung ja Preuss) ja omat kokemuksensa kehitti ns. AŽ-mehiläispesän (Albertti-Žnideršičev- mehiläispesä), joka on yhä erittäin yleisessä käytössä Slovenian mehiläishoitoalalla.

Perinteinen tapa siirtää mehiläiset eri paikkoihin on edelleen käytössä Sloveniassa. Mehiläishoitajat, jotka siirtävät mehiläiset laitumelle, saavat yleensä enemmän hunajaa, ja samalla heidän tuottamansa hunaja on myös lajikekoostumukseltaan monipuolisempaa.

Slovenian mehiläishoitajat järjestäytyivät jo varhain yhdistyksiksi, ja ensimmäinen mehiläishoitajien veljeskunta perustettiin vuonna 1781 Rodine pri Žirovniciin, ja se oli tienraivaaja myöhemmin perustettaville mehiläishoitoyhdistyksille. Vuonna 1898 perustettiin Ljubljanassa Slovenian mehiläishoitoyhdistysten keskusliitto, jossa olivat mukana Krainin, Štajerskan, Koroškan ja Primorskan alueet. Se alkoi heti julkaista omaa lehteään Slovenski čebelar, joka ilmestyy edelleen.

Yhdistysten tehtävänä on aina ollut huolehtia mehiläishoitajien koulutuksesta ja alan hyvien ammattikäytäntöjen edistämisestä, koska mehiläishoitajien on Slovenski med -hunajan ominaisuuksien varmistamiseksi noudatettava erityisiä tuotantomenetelmiä. Siksi Slovenian mehiläishoitajille onkin kertynyt erityisosaamista ja kokemusta, joka takaa Slovenski med -hunajan korkean laadun.

5.2   Tuotteen erityisyys

Slovenski med -hunajan erityisyys perustuu laajaan siitepölyvalikoimaan, jossa heijastuu sen tuotantoalueen monipuolinen kasvillisuus; esimerkiksi jalokastanjan (Castanea sativa) siitepölyä on mukana useimmissa Slovenski med -hunajatyypeissä. Nämä ominaisuudet erottavat sen muista Slovenian ulkopuolella tuotetuista hunajalaaduista.

Yli puolet Slovenski med -hunajatyypeistä sisältää myös seuraavien kasvien siitepölyä: valkoapila (Trifolium repens), vaahtera (Acer sp.), ratamo (Plantago sp.), mannasaarni (Fraxinus ornus), paju (Salix sp.), lehmus (Tilia sp.), heinäkasvit (Poaceae), angervo (Filipendula sp.) sekä erilaiset asteri- (Asteraceae) ja sarjakukkaiskasvit (Apiaceae).

Slovenski med -hunajan erityispiirteisiin kuuluu myös alhainen vesi- ja HMF-pitoisuus. Slovenski med -hunajan vesipitoisuus on alle 18,6 % ja HMF-pitoisuus alle 15 mg/kg, mikä on erityistä ja erottaa tuotteen muista Sloveniassa tuotetuista hunajalaaduista.

Slovenia on krainilaisen mehiläisen alkuperäalue, joten yksi Slovenski med -hunajan erityispiirteistä on, että se tulee aina alueelta, jonka mehiläishoito perustuu yksinomaan krainilaiseen mehiläiseen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Slovenialla on rikkaat perinteet mehiläistarhauksen ja korkealaatuisen hunajan tuottamisen alalla, mikä käy ilmi 5.1 kohdasta. Mehiläishoidon menestys Sloveniassa on aina perustunut asiantuntemukseen ja innovatiivisiin menetelmiin. Se riippuu myös laiduntamisolosuhteista, jotka ovat monipuoliset maan runsaslajisen kasvillisuuden ansiosta. Aikojen kuluessa kehittynyt taito hoitaa mehiläisiä ja valmistaa hunajaa on siirtynyt sukupolvelta toiselle.

Koska jalokastanja esiintyy Sloveniassa yleisenä, sen siitepölyä tavataan useimmissa Slovenski med -hunajalaaduissa. Monipuolisten laiduntamisolojen hyödyntämiseksi mehiläishoitajat siirtävät pesiä eri puolille maata, mikä lisää jalokastanjan siitepölyn osuutta hunajassa.

August Pollmannin vuonna 1879 krainilaiseksi mehiläiseksi nimeämä mehiläislaji (Apis mellifera carnica) on vuosituhansien kuluessa sopeutunut Slovenialle ominaisiin ilmasto- ja laiduntamisolosuhteisiin. Kyseessä on kotoperäinen mehiläislaji, joka on suojattu kotieläintaloudesta annetulla lailla (Slovenian tasavallan virallinen lehti nro 18/02), jonka 68 §:ssä krainilainen mehiläinen määritellään kotoperäiseksi roduksi ja 70 §:ssä vahvistetaan sen erityissuojelua kotoperäisenä rotuna koskevat säännöt. Koska rotu on ominaisuuksiltaan erinomainen ja sopeutunut hyvin Slovenian lauhkeisiin sääolosuhteisiin, sillä käydään myös kauppaa. Muissa maissa rodun rinnalla tavataan myös muita mehiläisrotuja, mutta vain Sloveniassa krainilainen mehiläinen on ainoa tarhattava mehiläisrotu.

Slovenski med -hunajan erityisominaisuuksiin vaikuttavat sen tuotantoa koskevat rajoitukset. Mehiläishoitajien taito näkyy myös siinä, että he osaavat valita oikean ajankohdan hunajan keräämiseen, koska aikojen kuluessa sulkupolvelta toiselle siirtyneen kokemuksen perusteella hunaja kerätään, kun sen vesipitoisuus on alle 18,6 %.

Kuluttajat ovat aina arvostaneet suuresti Sloveniassa tuotettua hunajaa, koska se on korkealaatuinen elintarvike, jonka alkuperä tunnetaan. Tarjotakseen kuluttajille korkealaatuista hunajaa Slovenian mehiläishoitajat ottivat vuonna 1999 käyttöön valvotun hunajantuotannon. Se edellyttää suurta ammattitaitoa, koska hunajan korkean laadun kannalta mehiläishoitaja on tärkeä linkki tuotantoprosessissa, ja heidän epäasianmukainen toimintansa saattaisi vaikuttaa haitallisesti hunajan laatuun.

Slovenski med -hunajan näkyvyys ja asema johtuu sen mukanaolosta erilaisissa kansainvälisissä ja kansallisissa tilaisuuksissa, kuten kongresseissa, näyttelyissä, messuilla, hunaja-aiheisilla teemapäivillä, lastentapahtumissa tai televisio- ja radiolähetyksissä, ja tietenkin myös sitä koskevista maininnoista lukuisissa lehtiartikkeleissa. Esimerkkeinä voidaan mainita Italiassa vuonna 2002 järjestetty kolmen maan – Slovenia, Italia ja Itävalta – Ruralia Gorizia -kongressi, suurin kansainvälinen mehiläishoitoalan tapahtuma Apimondia (Ljubljana, 2003), Haniassa järjestetty mesikastehunajaa käsittelevä kansainvälinen kongressi (Kreeta, 2009) ja Apimedica & Apiquality -foorumi (Slovenia, 2010).

Osoituksena Slovenski med -hunajan laajalti tunnustetusta korkeasta laadusta ovat myös monet palkinnot ja mitalit, joita se on saanut erilaisissa maailmanlaajuisissa, kansainvälisissä ja kansallisissa kilpailuissa, kuten kaksi mitalia ja monet tunnustuspalkinnot maailmanlaajuisessa hunaja-alan Apimedica & Apiquality -tapahtumassa. Tuoreimpia Slovenski med -hunajan saamia tunnustuksia olivat akasia- ja metsähunajan voittamat kultamitalit sekä kastanjahunajan jaettu neljäs sija 170 hunajalaadun joukossa Italiassa vuonna 2011 järjestetyssä kansainvälisessä BiolMiel 2011 -luomuhunajakilpailussa.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/SLOVENSKI_MED.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---