# Az Európai Unió C 155/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.155.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 155 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 1. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.155.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 155

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2013/C 155/01 | Értesítés a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére | 1 |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 155/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2013/C 155/01

Értesítés a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

1

Európai Bizottság

2013/C 155/02

Euroátváltási árfolyamok

2

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 155/03 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 3 |
| 2013/C 155/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 9 |
| 2013/C 155/05 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 13 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 155/03

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

3

2013/C 155/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

9

2013/C 155/05

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

13

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 1.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/1

---

Értesítés a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

2013/C 155/01

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon személyek és szervezetek tudomására, akik, illetve amelyek a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozat (1) I., illetve II. mellékletében, valamint a 36/2012/EU tanácsi rendelet II., illetve IIa. mellékletében szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy azoknak a személyeknek és szervezeteknek, akik, illetve amelyek az említett mellékletekben szerepelnek, a szóban forgó tanácsi határozatban és tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. E személyek és szervezetek jegyzékbe vételének indokai az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepelnek.

Felhívjuk az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérvényezhetik az érintett tagállam(ok)nak a 36/2012/EU rendelet III. mellékletében szereplő honlapokon feltüntetett illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy meghatározott kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 16. cikkével).

A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a Tanács általi következő felülvizsgálata céljából az érintett személyek és szervezetek a Tanácsnál 2014. február 28-ig kérvényezhetik annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékekre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C — Unit 1C (Horizontal Issues) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C — Unit 1C (Horizontal Issues)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Felhívjuk továbbá az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében és 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 147., 2013.6.1., 14 o.

---

Európai Bizottság

| 1.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. május 31.

2013/C 155/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3006 |
| JPY | Japán yen | 130,47 |
| DKK | Dán korona | 7,4557 |
| GBP | Angol font | 0,85365 |
| SEK | Svéd korona | 8,5828 |
| CHF | Svájci frank | 1,2406 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,6140 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,711 |
| HUF | Magyar forint | 296,11 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7018 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2792 |
| RON | Román lej | 4,3843 |
| TRY | Török líra | 2,4456 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3540 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3434 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0981 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6265 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6412 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 470,85 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,2174 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9789 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5500 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 742,47 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,0267 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,031 |
| RUB | Orosz rubel | 41,4400 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,480 |
| BRL | Brazil real | 2,7664 |
| MXN | Mexikói peso | 16,7688 |
| INR | Indiai rúpia | 73,4980 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3006

JPY

Japán yen

130,47

DKK

Dán korona

7,4557

GBP

Angol font

0,85365

SEK

Svéd korona

8,5828

CHF

Svájci frank

1,2406

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,6140

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,711

HUF

Magyar forint

296,11

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7018

PLN

Lengyel zloty

4,2792

RON

Román lej

4,3843

TRY

Török líra

2,4456

AUD

Ausztrál dollár

1,3540

CAD

Kanadai dollár

1,3434

HKD

Hongkongi dollár

10,0981

NZD

Új-zélandi dollár

1,6265

SGD

Szingapúri dollár

1,6412

KRW

Dél-Koreai won

1 470,85

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,2174

CNY

Kínai renminbi

7,9789

HRK

Horvát kuna

7,5500

IDR

Indonéz rúpia

12 742,47

MYR

Maláj ringgit

4,0267

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,031

RUB

Orosz rubel

41,4400

THB

Thaiföldi baht

39,480

BRL

Brazil real

2,7664

MXN

Mexikói peso

16,7688

INR

Indiai rúpia

73,4980

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/3

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 155/03

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„ISTARSKI PRŠUT”

EK-sz.: HR-PDO-0005-01041-04.10.2012

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Istarski pršut”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvát Köztársaság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.2. osztály: | Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) |
| --- | --- |

1.2. osztály:

Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az „Istarski pršut” sertéssonkából (hátulsó sertéscombból) készített, szárított hústermék, amelyről eltávolítják a bőrt és a szubkután zsírszövetet, viszont benne hagyják a medencecsontot. A friss sonkát először tengeri sóval és fűszerekkel szárazon pácolják, majd füstölés nélkül levegőn szárítják, és összesen legalább tizenkét hónapon át érlelik.

Az „Istarski pršut” korát a pácolás első napjától számítják. Ha a friss sonka tömege legalább 16 kg, az előállítási eljárás legalább 12 hónapig tart, ha a tömeg a 16 kg-ot meghaladja, akkor legalább 15 hónapig.

Az „Istarski pršut” a benne található medencecsont miatt hosszúkás alakú. A lábat a lábtőízületnél választják le, és a lábtőízület alatti rész (10–15 cm) kivételével a bőrt is eltávolítják a termékről. A sonka szélei finoman legömbölyítettek, felülete sima és tiszta, vagy vékony penészréteg borítja, amely hozzájárul a sonka hosszabb eltarthatóságához. Az izomszövet keresztmetszetének színe egységes rózsaszín-vörös, határozott elszíneződést nem mutat; a zsírszövet fehér. Az „Istarski pršut” jellegzetes, megkülönböztethető illata érett szárított sertéshúsra és fűszerekre emlékeztet. Sajátosan telt, intenzív zamattal bír, íze mérsékelten sós.

A forgalomba bocsátható késztermék a következő fizikai-kémiai tulajdonságokkal rendelkezik: víztartalma kevesebb mint 55 %, nátrium-klorid-tartalma kevesebb mint 8 %, vízaktivitása pedig kevesebb mint 0,93 aw.

Az „Istarski pršut” tömege a forgalomba hozatalkor legalább 7 kg.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az „Istarski pršut”

| | fajtatiszta, házi svéd lapálysertés, német lapálysertés és nagyfehér, |
| --- | --- |

fajtatiszta, házi svéd lapálysertés, német lapálysertés és nagyfehér,

| | a fenti fajták közül kettő keresztezéséből származó sertés, |
| --- | --- |

a fenti fajták közül kettő keresztezéséből származó sertés,

| | a fenti fajták közötti visszakeresztezésből származó sertés, |
| --- | --- |

a fenti fajták közötti visszakeresztezésből származó sertés,

| | az F1 nemzedék (lapálysertés x nagyfehér) x Duroc közötti hármas keresztezésből származó sertés friss sonkájából készülhet. |
| --- | --- |

az F1 nemzedék (lapálysertés x nagyfehér) x Duroc közötti hármas keresztezésből származó sertés friss sonkájából készülhet.

Levágáskor a sertések csoportonkénti átlagos testtömege 180 kg ± 10 %, a sertés pedig legalább 9 hónapos. A friss sonka feldolgozása során a medencecsontot (csípőcsont, hátcsigolyák és szeméremcsont) a húsban hagyják, míg a keresztcsontot és a farokcsigolyákat eltávolítják. A keresztcsontot a keresztcsont–csípőcsonti ízületnél vágják le, a combot pedig a lábtőízületnél. A bőrt és a szubkután szövetet a lábtőízülettől számított 10–15 cm-nél távolítják el a sonkáról. A feldolgozott sonka tömege legalább 13 kg.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Az „Istarski pršut” előállítása céljából tenyésztett sertéseket a hizlalási időszakban összetett takarmánnyal etetik. Az összetett takarmány valamennyi összetevőjének – az ásványi anyagokat, a vitaminokat és más adalékanyagokat kivéve – a 4. pontban említett, sertéstenyésztés céljára engedélyezett területről kell származnia. Valamennyi összetevő eredetének nyomon követhetőnek kell lennie az előállítási helytől az istállóig, és azt az engedéllyel rendelkező tanúsítási szervnek kell hitelesítenie.

A hizlalás utolsó szakaszában (110 kg felett) a kukorica legfeljebb 50 %-a árpával helyettesíthető. A sertések takarmányozására a fentieken kívül búza vagy búzakorpa, friss lóhere és lucerna, takarmánytök, káposzta, takarmányrépa, cukorrépapép, tejsavó és főtt burgonya használható. A sertések hizlalására tilos korábban sörfőzdében felhasznált gabonát, valamint élelmiszer-hulladékot alkalmazni.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az „Istarski pršut” előállításának valamennyi szakaszára – a sózástól és a préseléstől a szárításon és érlelésen át a késztermék előállításáig – a 4. pontban ismertetett földrajzi területen kell sort keríteni.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Az „Istarski pršut” egy darabban (egész, csontos sonka), illetve kicsontozott sonkát, kisebb-nagyobb darabokra vágott szárított sonkát vagy szeletelt szárított sonkát tartalmazó csomagok formájában forgalmazható. A szárított sonka említett típusainak csomagolásában vákuumot vagy módosított atmoszférát kell alkalmazni.

A szárított sonka kicsontozására, a kisebb adagok létrehozását szolgáló feldarabolására vagy felszeletelésére, valamint a további értékesítés céljából történő csomagolására kizárólag az „Istarski pršut” előállítási területén kerülhet sor. Azáltal, hogy a füstölt sonka adagokra bontására és csomagolására kizárólag az előállítási területen kerülhet sor, a folyamat ellenőrzése nagymértékben egyszerűsödik, könnyebb nyomon követni a terméket, és a csalás vagy a címkékkel való visszaélés lehetősége is minimalizálható. Azzal, hogy a feldarabolásra és a csomagolásra csak az előállítási területen kerülhet sor, lehetővé válik, hogy a termelők maguk végezzék el ezeket az eljárásokat, vagy erre a célra olyan tapasztalt munkatársakat alkalmazzanak, akik ismerik az „Istarski pršut” előállítási eljárásait, jellemzőit és minőségét, ezzel biztosítva az eredeti termékminőség megőrzését a feldarabolást és a csomagolást követően is.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Az érlelési szakaszt követően valamennyi, a termékleírás követelményeinek megfelelő szárított sonka megkapja az eredetmegjelölést. Ez egy együttes védjegyből, illetve az „Istarski pršut” előállítójának kódjából áll, amely megegyezik az előállító létesítmény állat-egészségügyi ellenőrző számával. Az együttes védjegy alább látható:

Image

Amikor a terméket egészben vagy bármilyen kiszerelésben (egész szárított sonka, darabolt vagy szeletelt szárított sonka) forgalomba hozzák, a jogszabályok által előírt információk mellett a termék címkéjén fel kell tüntetni az „Istarski pršut” megnevezést és a termék együttes védjegyét is. Az „Istarski pršut” megnevezést egyértelműen olvasható, kitörölhetetlen módon kell feltüntetni, és a betűk méretének, típusának és színének (tipográfia) kiemeltebbnek kell lennie, mint bármilyen más címkének, ideértve az együttes védjegyet, az előállítási tételszámot (sorozatszámot) és a termelő védjegyét, az általa elhelyezett képeket és feliratokat is.

Az „Istarski pršut” eredetmegjelölés mellett semmilyen nyelven nem szerepelhetnek egyéb kifejezések, pl. melléknevek: valódi, hagyományos, kézzel készült, jellegzetes, nemzeti, házi (jellegű) stb., illetve az Isztriai-félsziget helynevei.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Az „Istarski pršut” előállítása során felhasználandó nyersanyag előállítására a Horvát Köztársaság következő megyéiben kerülhet sor: Istarska, Primorsko-Goranska (a szárazföldi területeket beleértve, a szigeteket azonban nem), Karlovačka, Sisačko-Moslavačka, Zagrebačka, Bjelovarsko-Bilogorska, Koprivničko-Križevačka, Međimurska, Virovitičko-Podravska, Požeško-Slavonska, Brodsko-Posavska, Osječko-Baranjska és Vukovarsko-Srijemska. Az „Istarski pršut” eredetmegjelölést első alkalommal 2002-ben lajstromozták, így a nyersanyag előállítási területe szélesebb a végtermék előállítási területénél.

Az „Istarski pršut” előállítási területe Isztria megye közigazgatási határain belül található, az Isztria megyéhez tartozó szigetek kivételével, ahol az előállítás nem engedélyezett. Isztria megye a következő városokból és községekből áll: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar és Žminj.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Az Isztriai-félsziget legfontosabb jellemzője a fokozatosan változó mediterrán éghajlat, amely a partvidéktől a szárazföld felé haladva, a hegyekből érkező hideg levegő és a közeli Alpok hatására lassan kontinentálisra vált. Az isztriai éghajlatra télen gyakori szelek jellemzők, amelyek az esetek csaknem 50 %-ában északról és keletről fújnak. A szelek téli időszakon belüli gyakorisága kedvező a sonka előállítása szempontjából, ami ebben az időszakban kezdődik (sózás és szárítás). A sonka szárítását a téli időszakban elősegítő egyedi természeti adottságok ugyanis az északi, északkeleti és keleti szeleknek köszönhetők. Különösen előnyös ilyen szempontból a bóra, az Učka-hegység irányából érkező erős északkeleti szél, amely a szárazföld felől a tenger felé fúj. A mediterrán éghajlat – télen nincs szélsőséges hideg, a levegő száraz, és gyakoriak a hűvös szelek – hatásának köszönhetően az isztriai természeti adottságok ideális környezetet biztosítanak az „Istarski pršut” előállításához. Az éghajlati sajátosságoknak köszönhetően az „Istarski pršut” füstölés nélkül, pusztán levegőn is szárítható. Lényegében ez határozza meg az „Istarski pršut” minőségét és egyediségét más szárított sonkákhoz képest.

Az „Istarski pršut” híres, egyedi íze nem csupán az éghajlatnak, hanem az isztriai gazdálkodók tapasztalt, képzett nemzedékeinek is köszönhető. Minden isztriai gazdálkodó család egyik fő gazdasági tevékenysége a sertéstenyésztés és -vágás volt, a szárított sertéshúsból pedig különféle hagyományos termékeket állítottak elő, amelyek köréből a szárított sonkát minősége és jelentősége emeli ki.

A sertéseket hagyományosan több mint egy évig nevelték, és különféle olyan takarmányokkal etették, amelyek a gazdaságokban az év különböző időszakaiban rendelkezésre állnak: lóherével és lucernával, takarmánytökkel, káposztával, takarmányrépával, tejsavóval, főtt burgonyával stb. Levágásra csak akkor került sor, amikor a sertések súlya már jóval meghaladta a 200 kg-ot. A szárított sonka előállítási módszerét – amely korábban falvanként mutatott némi eltérést – már a 19. században egységesítették, főleg a pác elkészítési és felhasználási módját, a sonka préselési módszerét és az említett műveletek időtartamát illetően. A régen kialakult isztriai módszer egyik sajátossága a sóból és egy vagy több fűszerből (fekete bors, fokhagyma, babérlevél, rozmaring) álló száraz pác összetétele. A másik a comb és a hasított féltest elválasztásának, illetve a sonka formázásának és feldolgozásának a módszere. A sonkafeldolgozás hagyományos és igen egyedi módszere például abból az időből maradt fenn, amikor a vidéki háztartásoknak a lehető legtöbb zsírszövetből kellett zsírt kinyerniük, hogy azt ilyen módon konzerválják későbbi felhasználásra. Ezért a hagyományos recept szerint a sonkakészítés első szakaszában minden bőrt és szubkután zsírszövetet eltávolítanak a friss sonkáról, ami ritkaságnak és kivételnek számít ahhoz képest, ahogyan a szárított sonka más területeken készül. A formázási eljárás további sajátossága, hogy a csípőcsontokat nem távolítják el, így több hús marad meg, és a sonka nagyobb méretű.

Isztria legtöbb vidéki háztartásában egészen a közelmúltig készítettek szárított sonkát, így a hagyományos előállítási módszer könnyedén fennmaradhatott. Nincs arra utaló bizonyíték, hogy az isztriai gazdálkodók valaha is az őseiktől örökölt módszertől eltérő módszert alkalmaztak volna a szárított sonka előállítására. Az isztriai sonka-előállítás évszázados múltra tekint vissza, és ez idő alatt folyamatosan fejlődtek a hagyományos előállítási módszerek. Az eddig talált legrégebbi szöveg, amelyben a „pršut” szerepel, 1580-ból származik, amikor Roč település glagolita írással készült irataiban feljegyezték, hogy többek között szárított sonkát is rendeltek az elöljáró esküvőjére (Dražen Vlahov: „Knjiga računa općine Roč (1566–1628)”. Državni arhiv u Pazinu [Pazini Állami Levéltár], Pazin, 2009, 102–103. o.). Valamivel később, 1594-ben szintén Roč településen rendeltek szárított sonkát, és tálalták fel azt a rašpori kapitány (Észak-Isztria velencei részének kormányzója) és kísérői ebédjén, a Szent Marina-ünnepségen (uo., 110–111. o.). Egy 1612. évi feljegyzésben a következő szerepel: „négyszáz uszkók söpört végig Učkán ... Az uszkókok sok szarvasmarhát, rengeteg sajtot, szárított sonkát, bort és más élelmet raboltak” (Miroslav Bertoša: „Istra: doba Venecije”. Zavičajna naklada Žakan Juri, Pula, 1995, 318. o.). Egy 1810-es dokumentum tanúsága szerint minden húsféle közül a legdrágább a sózott sertéshús – a sonka és a szalonna (Nevio Šettó: Napoleon u Istri, IKK Grozd, Pula, 1989, 54., 100., 112., 116., 139., 141. o.).

5.2.   A termék sajátosságai

Az „Istarski pršut” jellegzetes tulajdonságai – amelyek a terméket jelentős mértékben megkülönböztetik más szárított sonkáktól – az isztriai vidéki közösség kulturális örökségének és az Isztriai-félsziget mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek előállítása és feldolgozása szempontjából előnyös általános természeti adottságainak köszönhetők. Az „Istarski pršut” egyedisége elsősorban három tényezőn múlik: a nyersanyagon, a hagyományos előállítási technológián és a végtermék érzékszervi tulajdonságain.

A nyersanyag sajátosságai olyan, meghatározott genotípusú sertések ellenőrzött tenyésztésének köszönhetők, amelyeket hosszú hizlalás során különleges követelményeknek megfelelően etetnek, amíg el nem érik a 180 kg testtömeget. A sertések tömege azért fontos a vágásnál, mert így lehet nagy tömegű friss sonkához jutni; a szárítási és érlelési szakaszban ugyanis jelentős a vízveszteség mértéke.

A hagyományos technológia szerint a sonka feldolgozásakor a medencecsontot (os ilium, os pubis és os Ishii) a húsos részben hagyják, ami más területeken nem szokványos eljárás szárított sonka előállítása során. Különlegesség, hogy miután a sonkát feldolgozzák és lekerekítik, a combcsontfej (caput femoris – a combcsont vége) rejtve marad, míg más szárított sonkáknál a belső–középső részen látható, így adva a főbb vizuális jegyek egyikét. Az „Istarski pršut” esetében a combcsontfej azért nem látszik, mert a medencecsonton (acetabulum) belül marad.

A sonka feldolgozása során ezenkívül teljesen szokatlan technika, hogy a teljes felületről – egészen a húsig – eltávolítják a bőrt és a szubkután zsírszövetet. A feldolgozott sonkát szárazon pácolják tengeri sóval, valamint bors, fokhagyma, babérlevél és rozmaring hozzáadásával. Az „Istarski pršut” előállítási módjában újabb megkülönböztető jegyet jelent, hogy a sózás során ennyi fűszerrel pácolják a sonkát. A bőr és a zsírszövet hiánya amellett, hogy más sonkákhoz képest valamivel erőteljesebb kiszáradáshoz vezet, egy további sajátos tulajdonságot is eredményez: a sonka külső felületén penészréteg alakul ki. A felületi penészrétegnek a szárítási és az érlelési szakaszban való jelenléte szintén az „Istarski pršut” külső megkülönböztető jegyeinek egyike.

Az „Istarski pršut” egyedi érzékszervi tulajdonságai elsősorban külső megjelenésében azonosíthatók, ugyanis nincs rajta bőr és szubkután zsírszövet, viszont megvan a medencecsont, amely szokatlanul hosszúkás alakot eredményez, a sonka felületén ezenkívül gyakran kisebb–nagyobb penészfoltok találhatók.

A végtermékre egyedi zamat, enyhe, kismértékben sós íz, egységes rózsaszín–vörös szín és az izomszövet étvágygerjesztő állaga jellemző. A termék nem tartalmaz adalékanyagokat, mivel hagyományos módszerrel állítják elő.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Az „Istarski pršut” és az isztriai terület közötti ok-okozati kapcsolat a szárított hústermékek előállítása szempontjából kedvező adottságoknak köszönhető. Isztria természetes adottságait a mediterrán éghajlat határozza meg, így télen nincs szélsőséges hideg, a levegőt pedig gyakori szelek hűtik és teszik szárazzá. A hőmérséklet és a relatív páratartalom átlagos értékei decembertől márciusig optimálisak a hús természetes úton történő szárításához. A kezdettől fogva érvényesülő alacsony hőmérséklet és a relatív páratartalom fokozatos csökkenése lehetővé teszi a sonka rendszeres szárítását. Emiatt és annak érdekében, hogy a természetes adottságok hatásait jelentős mértékben ki lehessen használni, a sonka sózására (az előállítás első szakaszára) október 15. és március 20. között kerülhet sor. Az előállítás szezonális jellege, vagyis az első előállítási szakasz időbeli korlátozása a hagyományos előállítási módszer egyik sarokköve.

A tavasz és a melegebb napok beálltával a sonkákat érlelés céljából pincébe vagy hasonló helyiségbe viszik, ahol nincs jelentős hőmérséklet- és páratartalom-ingadozás. Ezek a körülmények ideális környezetet jelentenek a füstölés helyett csak levegőn szárított, hagyományos „Istarski pršut” előállításához, és ezzel jelentősen befolyásolják annak minőségét és egyediségét más szárított sonkákhoz képest.

Az „Istarski pršut” jellegzetes tulajdonságai, amelyek a terméket jelentős mértékben megkülönböztetik más szárított sonkáktól, nem csupán az éghajlati adottságoknak, hanem az isztriai vidéki közösség kulturális örökségének, vagyis az isztriai gazdálkodók tapasztalt, képzett nemzedékeinek is köszönhetők. Az isztriai gazdálkodók csak olyan, nagyon nagy tömegű (legalább 180 kg) sertésekből készítettek szárított sonkát, amelyeket lóherével, lucernával, takarmánytökkel, káposztával, takarmányrépával, tejsavóval, főtt burgonyával stb. etettek. Habár a korszerű hizlalásban a fenti takarmányokat már nem alkalmazzák, azok a hizlalás hagyományos jellemzőinek megőrzése és a különleges minőségű hús előállítása céljából a végső hizlalási szakaszban továbbra is használhatók.

Az „Istarski pršut” előállításában alkalmazott sonkafeldolgozási módszer abból az időből maradt fenn, amikor a vidéki háztartásoknak a lehető legtöbb zsírszövetből kellett zsírt kinyerniük, hogy azt ilyen módon konzerválják későbbi felhasználásra. Ezért a hagyományos recept szerint az „Istarski pršut” előállításának első szakaszában – egészen a húsig – eltávolítják a bőrt és a szubkután zsírszövetet, ami ritkaságnak, sőt szinte kivételnek számít ahhoz képest, hogy más területeken a sonkán a szárítás során rajta marad a bőr. Az „Istarski pršut” olyan szempontból is különbözik más sonkáktól, hogy hagyományos előállítási technológiája szerint a sonkán rajta kell hagyni a medencecsontot. Az „Istarski pršut” egyedi feldolgozásának köszönhetően tehát valamelyest mindig nagyobb és súlyosabb, mint a más régiókban előállított szárított sonkák, habár az utóbbiakon rajta van a bőr és a szubkután zsírszövet.

Mivel a sonkát bőr és szubkután zsírszövet nélkül szárítják, az izomszövet teljes felülete ki van téve a levegő hatásának, és ezáltal az érlelési szakaszban penészréteg képződik rajta, az érlelési folyamat némileg eltérően zajlik le, és a későbbiekben így alakulnak ki az „Istarski pršut” sajátos érzékszervi tulajdonságai.

Az „Istarski pršut” zamatának és ízének egyediségét a száraz pácban található különféle fűszerek határozzák meg. A fűszereknek az „Istarski pršut” zamatára gyakorolt hatása igen fontos, ugyanis a fűszerek más szárított sonkáktól eltérően a sonka teljes felületével közvetlenül érintkeznek, így ízük könnyebben és mélyebben bejut a sonka valamennyi részébe.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

A Horvát Köztársaság Földművelésügyi Minisztériumának (nemzeti hatóság) weboldala:

http://www.mps.hr/UserDocsImages/Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. Felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---

| 1.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/9

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 155/04

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„VALAŠSKÝ FRGÁL”

EK-sz.: CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Valašský frgál”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Cseh Köztársaság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 2.4. osztály: | Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru |
| --- | --- |

2.4. osztály:

Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

30–32 cm átmérőjű kerek lepény. A köznyelvben „vdolek”, „pecák” vagy „lopat’ák” néven is ismert; simára kevert, élesztőalapú tésztából készül, a tetején feltéttel.

Sütés után a lepény tésztája aranysárga, míg a feltét színét a felhasznált összetevő jellege határozza meg, felületén világos színű morzsaréteg található; a tészta tetejét megszórhatják mézeskalácsmorzsával vagy őrölt fahéjjal, illetve bepermetezhetik vajjal és meghinthetik cukorral.

A felhasznált feltét lehet körte, túró, mák, gyümölcskrém, gyümölcs (szilva, alma, fekete áfonya, sárgabarack), dió, káposzta (friss káposzta vagy savanyú káposzta), sárgarépa és karalábé. A feltét a teljes termék 42–48 %-át teszi ki.

A lepényt kör alakú papíralátétre helyezik, és többnyire hőre zsugorodó csomagolóanyagba vagy más, piaci forgalomban használt, élelmiszer-ipari használatra alkalmas csomagolóanyagba csomagolják. Csomagolhatják ezenkívül karton-, műanyag vagy fadobozba, illetve zsírpapírba is.

A csomagolás típusai: egész lepény: 600–700 g; fél lepény: 300–350 g; negyed lepény: 150–175 g.

A lepények előállításuk helyszínén csomagolás nélkül is árusíthatók.

A „Valašský frgál” fagyasztva is fogalomba hozható. A fagyasztási eljárás nem befolyásolja a termék tulajdonságait. A termék már csomagolt formában kerül a fagyasztóba. A fagyasztott termék legfeljebb – 18 °C hőmérsékleten kilenc hónapig tárolható. Felengedés után 24 órán belül ajánlott elfogyasztani. Az eltarthatóságra és a tárolásra vonatkozó tudnivalókat feltüntetik a csomagoláson.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tészta elkészítéséhez az alábbi nyersanyagokat használják fel: rétesliszt vagy három különböző liszt (finomliszt, rétesliszt és durvaliszt) keveréke; répacukor vagy édesítőszer; növényi zsírok, növényi olaj, disznózsír vagy vaj; pasztörizált vagy friss tojássárgája; tejpor, friss tej vagy ivóvíz; gyümölcslevek (citrom, alma, körte); sütőélesztő és só; a termék frissességének megőrzése érdekében ma már engedélyezett állományjavító hozzáadása a tésztához.

A fő összetevő a liszt; a többi összetevőt a tészta tömegszázalékában kifejezve az alábbi arányban kell hozzáadagolni: zsír (növényi zsiradék, olaj, disznózsír vagy vaj) – legalább 20 %; cukor vagy édesítőszer (gyümölcscukor) – legalább 10 % (más édesítőszer használata esetén annak mennyisége édességének intenzitásától függ); tojássárgája – legalább 5 %. A gyümölcslé, az élesztő, a só és az egyéb ízesítő nyersanyagok mennyisége az egyes gyártók által alkalmazott recepttől függ.

A feltétnek a „Valašský frgál” sütés előtti teljes tömegének hozzávetőleg 42–48 százalékát kell kitennie.

A feltét elkészítéséhez az alábbi nyersanyagokat használják fel:

| | Körtefeltét: körtekrém szárított körtéből, szilvakrém vagy gyümölcslekvár, szárított alma, darált mézeskalács, etil-oxihidrát alapú ízesítőanyag (a továbbiakban: ízesítőanyag), őrölt csillagánizs, vaníliás cukor, ivóvíz. |
| --- | --- |

Körtefeltét: körtekrém szárított körtéből, szilvakrém vagy gyümölcslekvár, szárított alma, darált mézeskalács, etil-oxihidrát alapú ízesítőanyag (a továbbiakban: ízesítőanyag), őrölt csillagánizs, vaníliás cukor, ivóvíz.

| | Túrófeltét: lágy túró, répacukor vagy édesítőszer, pasztörizált vagy friss tojássárgája, ivóvíz, mazsola, vaníliás cukor vagy vaníliasodó, gyümölcslé (nem kötelező), növényi olaj, ízesítőanyag, őrölt szerecsendió, túróstabilizátor, erdei bogyós gyümölcsök. |
| --- | --- |

Túrófeltét: lágy túró, répacukor vagy édesítőszer, pasztörizált vagy friss tojássárgája, ivóvíz, mazsola, vaníliás cukor vagy vaníliasodó, gyümölcslé (nem kötelező), növényi olaj, ízesítőanyag, őrölt szerecsendió, túróstabilizátor, erdei bogyós gyümölcsök.

| | Mákfeltét: darált mák, répacukor vagy édesítőszer, tejpor vagy friss tej, ivóvíz, növényi zsír, búza finomliszt, vaníliás cukor, mazsola, zsemlemorzsa, őrölt fahéj, ízesítőanyag. |
| --- | --- |

Mákfeltét: darált mák, répacukor vagy édesítőszer, tejpor vagy friss tej, ivóvíz, növényi zsír, búza finomliszt, vaníliás cukor, mazsola, zsemlemorzsa, őrölt fahéj, ízesítőanyag.

| | Gyümölcskrémfeltét: szilvakrém, vaníliás cukor vagy édesítőszer, ivóvíz, ízesítőanyag. |
| --- | --- |

Gyümölcskrémfeltét: szilvakrém, vaníliás cukor vagy édesítőszer, ivóvíz, ízesítőanyag.

| | Almafeltét: reszelt alma vagy párolt alma, répacukor vagy édesítőszer, vaníliás cukor, őrölt fahéj, darabolt diófélék, mazsola, ivóvíz. |
| --- | --- |

Almafeltét: reszelt alma vagy párolt alma, répacukor vagy édesítőszer, vaníliás cukor, őrölt fahéj, darabolt diófélék, mazsola, ivóvíz.

| | Feketeáfonya-feltét: friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonya, feketeáfonya-lekvár. |
| --- | --- |

Feketeáfonya-feltét: friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonya, feketeáfonya-lekvár.

| | Sárgabarackfeltét: friss, párolt vagy fagyasztott sárgabarack, sárgabaracklekvár. |
| --- | --- |

Sárgabarackfeltét: friss, párolt vagy fagyasztott sárgabarack, sárgabaracklekvár.

| | Szilvafeltét: friss, párolt vagy fagyasztott szilva, szilvakrém, darált mák, cukor vagy édesítőszer. |
| --- | --- |

Szilvafeltét: friss, párolt vagy fagyasztott szilva, szilvakrém, darált mák, cukor vagy édesítőszer.

| | Diós/mogyorós feltét: darált diófélék (dió, mogyoró vagy ezek keveréke), répacukor vagy édesítőszer, búza finomliszt, tej, vaj, növényi zsír vagy növényi olaj, zsemlemorzsa, sárgabaracklekvár, ivóvíz, mazsola, vaníliás cukor, ízesítőanyag. |
| --- | --- |

Diós/mogyorós feltét: darált diófélék (dió, mogyoró vagy ezek keveréke), répacukor vagy édesítőszer, búza finomliszt, tej, vaj, növényi zsír vagy növényi olaj, zsemlemorzsa, sárgabaracklekvár, ivóvíz, mazsola, vaníliás cukor, ízesítőanyag.

| | Káposztafeltét: reszelt friss káposzta vagy alaposan átmosott savanyú káposzta, répacukor vagy édesítőszer, vaj, növényi zsír vagy növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fekete bors, só. |
| --- | --- |

Káposztafeltét: reszelt friss káposzta vagy alaposan átmosott savanyú káposzta, répacukor vagy édesítőszer, vaj, növényi zsír vagy növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fekete bors, só.

| | Sárgarépafeltét: friss sárgarépa, répacukor vagy édesítőszer, vaníliás cukor, mák, vaj, növényi zsír, növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fahéj, só. |
| --- | --- |

Sárgarépafeltét: friss sárgarépa, répacukor vagy édesítőszer, vaníliás cukor, mák, vaj, növényi zsír, növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fahéj, só.

| | Karalábéfeltét: friss karalábé, répacukor vagy édesítőszer, vaj, növényi zsír vagy növényi olaj, búza finomliszt, citromlé vagy almalé, ivóvíz, őrölt fekete bors, friss vagy szárított petrezselyem, só. |
| --- | --- |

Karalábéfeltét: friss karalábé, répacukor vagy édesítőszer, vaj, növényi zsír vagy növényi olaj, búza finomliszt, citromlé vagy almalé, ivóvíz, őrölt fekete bors, friss vagy szárított petrezselyem, só.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Tekintettel az alkalmazott módszerre – mivel a tészta élesztőt tartalmaz, az előállítás egyes lépéseit közvetlenül egymás után kell végrehajtani – a tészta elkészítésétől a feltét elhelyezésén át a lepény sütéséig és azt követő csomagolásáig valamennyi lépést a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni a minőség és a higiénia megőrzése érdekében. A feltétet nem kötelező a meghatározott földrajzi területen előállítani.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelést és a csomagolást – a gyors fogyasztásra szánt termék jellegénél fogva, valamint minőségmegőrzés céljából – a gyártó telephelyén kell elvégezni. Ha a készterméket csomagolás nélkül szállítanák, az a lepény minőségére annak elrepedése vagy alakváltozása, illetve a higiéniai szabályok megsértése miatt kedvezőtlen hatással volna. Ezenfelül a termék csomagolásán el kell helyezni a gyártó adatait, a termék összetételét és valamennyi olyan kötelező adatot tartalmazó címkét, amelyek szavatolják, hogy a termék a meghatározott területről származik, és amelyek az esetleges ellenőrzések alapjául szolgálnak.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Valašský frgál” gyártója köteles egyértelműen feltüntetni a „Valašský frgál” nevet a termék csomagolásán. A fogyasztók tájékoztatása, az ellenőrző szervek által végzett ellenőrzések és a termék nyomonkövethetősége céljából az oltalom alatt álló földrajzi jelzés logóját is fel kell tüntetni a termék csomagolásán. Ha a terméket csomagolás nélkül értékesítik, az eladáskor egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a kínált termék a „Valašský frgál”.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Valašsko, a Cseh Köztársaság délkeleti részén található földrajzi régió. A következő települések találhatók itt (keletről nyugat felé): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov és Nový Hrozenkov.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Korábban Valašsko lakói körében a legnagyobb hagyományokkal rendelkező gyümölcstartósítási módszer a szárítás volt. Az év további részében a szárított gyümölcsöt számos különböző konyhai célra használták fel. Ennek legjellemzőbb példája a szárított körte körtekrém készítéséhez történő felhasználása volt. Az egyetlen típusú krémmel – vagy feltéttel – készített „frgál” szintén jellemző Valašskóra. Ez hagyomány; a történelmi források tanúsága szerint sem lehet egynél több feltét a „frgál” lepényen.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Valašský frgál” különösen az alábbi tulajdonságoknak köszönhetően különbözik más lepényektől:

| — | A tészta összetétele és elkészítésének módja: először a folyékonyabb összetevőket dolgozzák össze sima tésztává. Ezt követően hozzáadják a megolvasztott zsiradékokat, majd az egészet újra összedolgozzák sima tésztává. Az élesztőt csak ezután adják hozzá, majd fokozatosan a lisztet is, hogy a kapott tészta sima legyen; a tésztát hólyagképződésig kell keverni (ekkor sok levegőt tartalmaz), és az nem lehet ragadós. |
| --- | --- |

—

A tészta összetétele és elkészítésének módja: először a folyékonyabb összetevőket dolgozzák össze sima tésztává. Ezt követően hozzáadják a megolvasztott zsiradékokat, majd az egészet újra összedolgozzák sima tésztává. Az élesztőt csak ezután adják hozzá, majd fokozatosan a lisztet is, hogy a kapott tészta sima legyen; a tésztát hólyagképződésig kell keverni (ekkor sok levegőt tartalmaz), és az nem lehet ragadós.

| — | A tészta kerek formájúra történő kinyújtása egykezes nyújtófával; ez az eljárás szintén Valašskóból származik. A tésztának a közepétől a szélek felé történő egyenletes kinyújtása biztosítja, hogy sütés után vékony, de sűrű, puha és finom állagú lesz. |
| --- | --- |

—

A tészta kerek formájúra történő kinyújtása egykezes nyújtófával; ez az eljárás szintén Valašskóból származik. A tésztának a közepétől a szélek felé történő egyenletes kinyújtása biztosítja, hogy sütés után vékony, de sűrű, puha és finom állagú lesz.

| — | Jellemző – különösen szárított gyümölcsből (körtéből) készült – feltétek alkalmazása. |
| --- | --- |

—

Jellemző – különösen szárított gyümölcsből (körtéből) készült – feltétek alkalmazása.

| — | A „Valašský frgál” lepényen mindig kizárólag egyetlen feltét található (a feltéteket soha nem keverik). A lepényben nagy arányt képvisel a feltét: sütés előtt hozzávetőleg 42–48 tömegszázalékot. A feltétet gazdagon megszórják morzsával, és megszórhatják mézeskalácsmorzsával vagy őrölt fahéjjal. Sütés után meghinthetik cukorral és bepermetezhetik vajjal. |
| --- | --- |

—

A „Valašský frgál” lepényen mindig kizárólag egyetlen feltét található (a feltéteket soha nem keverik). A lepényben nagy arányt képvisel a feltét: sütés előtt hozzávetőleg 42–48 tömegszázalékot. A feltétet gazdagon megszórják morzsával, és megszórhatják mézeskalácsmorzsával vagy őrölt fahéjjal. Sütés után meghinthetik cukorral és bepermetezhetik vajjal.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Ez a kérelem egyfelől a termék sajátosságain, másfelől a Valašsko egész területén és azon túl szerzett hírnevén alapul. A „vdolek” vagy „frgál” nevű nagyméretű lepényekről szóló első írásos emlékek a J.H.A. Gallaš által 1826-ban írt Bromatologia moravo-rustica című krónikában találhatók. A krónika búza- vagy rozslisztből készített és túróval, gyümölcskrémmel vagy az erre a régióra jellemző párolt és pürésített szárított körtéből készült feltéttel rakott lepények leírását ismerteti, amelyeket kizárólag Valašsko meghatározott területén készítenek.

A „Valašský frgál” a meghatározott területről származó, 1826-ból származó írásos dokumentumokban található hagyományos receptek szerint készül. A néphagyomány szerint e jellegzetes süteményt Valašskóban különösen ünnepi alkalmakra, például esküvőkre, keresztelőkre, karácsonyra és húsvétra, valamint az aratás végére készítették. A szegény családok csak karácsonykor fogyasztották. A tehetősebb családokban vasárnaponként is elkészítették. A lepény mérete (30–32 cm átmérőjű) úgy alakult ki, hogy a kenyér sütőbe tételéhez használt sütőlapát teljes felületét kihasználták. A lepények főként házi készítésű nyersanyagokból, különösen szárított gyümölcsből, túróból, házi őrlésű lisztből, vajból, disznózsírból, lenmagolajból, tojásból és tejből készültek.

A körtés „Valašský frgál” a leghíresebb, amelyen a feltét szárított körtéből készül. A hagyomány szerint Valašsko valamennyi épülete mellett nőtt egy körtefa. A leggyakoribb körtefajtát ovesňanka néven ismerték, amelynek húsa a gyümölcs kis mérete ellenére lédús és rendkívül édes volt. Egyéb – különösen az őszi hónapokban érő – körtefajták szintén alkalmasak voltak szárításra. Ezeket mindig az első talaj menti fagyok kezdetéig hagyni kellett érni. Ezután a körtéket fatüzelésű szárítókamrában – lehetőleg gyümölcsfából származó tüzelőanyaggal –, lassan, egészben szárították ki. Nagyon fontos volt, hogy a gyümölcsök teljesen kiszáradjanak; ezután szőtt zsákokban, a padláson felakasztva tárolták azokat. A szárított körtéből készített krém, valamint az ilyen krémmel és más feltétekkel készült nagyméretű sütemények receptjeit generációról generációra örökítették tovább több évszázadon át.

A 19. században e lepények híre eljutott egészen a fővárosig, Prágáig. A 19. század végén a prágai Holešovicében megrendezett országos kiállítás alkalmával – sok más termékkel együtt – Valašskóból elhozták ezeket a lepényeket, és nagy elismerést szereztek velük. A „Valašský frgál” máig megőrizte hírnevét – az interneten, a regionális és országos sajtóban, valamint útikönyvekben sok információ található erről –, és számos díjat nyert kiállításokon és vásárokon (Zlatá Salima 2006 és 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 és 2008, Trendy 2006, HIT 2006 Moderní obchod, valamint Značka kvality KLASA 2007).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

A termékleírás teljes szövege hozzáférhető az alábbi weboldalon:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---

| 1.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/13

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 155/05

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„FOCACCIA DI RECCO COL FORMAGGIO”

EK-sz.: IT-PGI-0005-0944-31.01.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Focaccia di Recco col formaggio”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 2.4. osztály: | Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru |
| --- | --- |

2.4. osztály:

Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A „Focaccia di Recco col formaggio” egy fehér búzaliszt alapú, extraszűz olívaolajjal, vízzel és sóval készült tészta feldolgozásával nyert, lágy sajttésztájú, sajttal töltött pékáru.

Forgalomba kerülésekor a „Focaccia di Recco col formaggio” az alábbi tulajdonságokkal rendelkezik:

| | Alak: kerek, négyzet vagy téglalap alakú |
| --- | --- |

Alak: kerek, négyzet vagy téglalap alakú

| | Méret:






  — | kerek: legkisebb átmérő 25 cm, |
| --- | --- | --- |

Méret:

—

kerek: legkisebb átmérő 25 cm,

| — | négyzet alakú: oldalhosszúság 25 és 120 cm közötti, |
| --- | --- |

—

négyzet alakú: oldalhosszúság 25 és 120 cm közötti,

| — | téglalap alakú: hosszabb oldala legfeljebb 120 cm, rövidebb oldala legalább 25 cm, |
| --- | --- |

—

téglalap alakú: hosszabb oldala legfeljebb 120 cm, rövidebb oldala legalább 25 cm,

| — | magasság: a termék szélein mért magasság 1 cm-nél kisebb. |
| --- | --- |

—

magasság: a termék szélein mért magasság 1 cm-nél kisebb.

| | Külcsín:






  — | felület: szabálytalan, buborékos, |
| --- | --- | --- |

Külcsín:

—

felület: szabálytalan, buborékos,

| — | felső rész: aranyszínű, egyes területeken vagy csíkokban sötétbarna, |
| --- | --- |

—

felső rész: aranyszínű, egyes területeken vagy csíkokban sötétbarna,

| — | alsó rész: borostyánsárga, nem fehér, |
| --- | --- |

—

alsó rész: borostyánsárga, nem fehér,

| — | töltelék: krémes állagú, olvasztott sajt, |
| --- | --- |

—

töltelék: krémes állagú, olvasztott sajt,

| — | tömörség tapintáskor: felül kemény, belül puha. |
| --- | --- |

—

tömörség tapintáskor: felül kemény, belül puha.

A termék a szájban zamatos, ropogós állagú, enyhén sós, íze a frissen sült kenyérre, illata a friss tejre és sajtra emlékeztet; édes sajttöltelékének van egy kellemesen savanykás jellege is.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

A „Focaccia di Recco col formaggio” előállítása az alábbi hozzávalók felhasználásával történik:

| — | „00” típusú fehér búzaliszt, amely a következő tulajdonságokkal jellemezhető: W érték: > 300; P/L viszonyszám: legalább 0,50; vagy „00” típusú Manitoba liszt |
| --- | --- |

—

„00” típusú fehér búzaliszt, amely a következő tulajdonságokkal jellemezhető: W érték: > 300; P/L viszonyszám: legalább 0,50; vagy „00” típusú Manitoba liszt

| — | Természetes víz |
| --- | --- |

—

Természetes víz

| — | Extraszűz olívaolaj |
| --- | --- |

—

Extraszűz olívaolaj

| — | Finom só |
| --- | --- |

—

Finom só

| — | Lágy sajttésztájú friss sajt |
| --- | --- |

—

Lágy sajttésztájú friss sajt

A „Focaccia di Recco col formaggio” előállításához használt sajtot friss pasztőrözött tehéntejből állítják elő.

A tej feldolgozásának helyére vonatkozóan semmilyen földrajzi megkötés nincs előírva.

A „Focaccia di Recco col formaggio” töltéséhez használt sajt krémes állagú, tejszín hozzáadása nélkül készül, hőterhelés hatására nem szálasodik, nem képez buborékokat, nem ereszt savót.

A „Focaccia di Recco col formaggio” előállításához használt sajt az alábbi tulajdonságokkal rendelkezik:

| Jelleg | Paraméter |
| --- | --- |
| Alak | lekerekített szélű parallelepipedon |
| Méret | alapjának oldalhosszúsága 15–20 cm, illetve 8–10 cm, oldala (magassága) 4–5 cm, egyenes, sík felületű |
| Tömeg | 0,7 és 2 kg közötti |
| A sajttészta tulajdonságai | lágy, finoman tömör, tejes, homogén szerkezetű, nem repedezett |
| Szín | fényes árnyalatokba hajló fehér |
| Tel quel nedvességtartalom | 57–60% |
| Tel quel fehérjetartalom | 13–15% |
| Tel quel zsírtartalom | 21–24% |
| A szárazanyag zsírtartalma | 48–60% |

Jelleg

Paraméter

Alak

lekerekített szélű parallelepipedon

Méret

alapjának oldalhosszúsága 15–20 cm, illetve 8–10 cm, oldala (magassága) 4–5 cm, egyenes, sík felületű

Tömeg

0,7 és 2 kg közötti

A sajttészta tulajdonságai

lágy, finoman tömör, tejes, homogén szerkezetű, nem repedezett

Szín

fényes árnyalatokba hajló fehér

Tel quel nedvességtartalom

57–60%

Tel quel fehérjetartalom

13–15%

Tel quel zsírtartalom

21–24%

A szárazanyag zsírtartalma

48–60%

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A „Focaccia di Recco col formaggio” előállításának minden műveletét, a tészta összeállításától és elkészítésétől a töltésen át a sütésig, a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell végezni.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, előkészítésre stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Focaccia di Recco col formaggio” értékesíthető egészben vagy darabolva.

Tilos a termék elősütése, fagyasztása, hűtése vagy bármely más tartósítási technika alkalmazása.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A termék a felső tésztarétegen elhelyezett keményítős ostyából készült címke által azonosítható. A címkén fel kell tüntetni a „Focaccia di Recco col formaggio” elnevezést, a jelzéssel elválaszthatatlan összefüggésben használt „Oltalom alatt álló földrajzi jelzés” szöveget teljesen kiírva és rövidítve is.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Focaccia di Recco col formaggio” előállítási terület Recco, valamint a határos Avegno, Sori és Camogli községek teljes közigazgatási területét foglalja magában.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A „Focaccia di Recco col formaggio” előállítási területéhez tartozó községek a helyi történészek által „la valle di Recco”-nak nevezett völgyhöz tartoznak, amelyet a keleti oldalon – Camogli községben – a Monte di Portofino, nyugat felől a Recco községet is magában foglaló Sori városka, észak felől pedig Avegno község határol.

Itt telepedtek le azok a bevándorló pék kisiparosok, akik a „Focaccia di Recco col formaggio” terméket a ‧60-as, ‧70-es években a reccói hagyományok szerint kezdték készíteni.

A hagyományok betartásához a kisiparosoknak igen nagy szaktudásra van szüksége a tészta elkészítésekor. Ugyanis a tésztát először kinyújtják, majd puszta kézzel folytatják a munkát, két ép, szinte átlátszó tésztaréteg keletkezéséig. A tészta speciális, két vékony réteggé való kinyújtása egyedül a szóban forgó területre vezethető vissza.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Focaccia di Recco col formaggio” két rendkívül vékony, sajttal töltött tésztarétegből áll. Az olasz és ligúriai hagyományok szerint készülő többi jellegzetes „focaccia”, és a szóban forgó termék közötti különbség ránézésre is könnyen megállapítható, mivel a „Focaccia di Recco col formaggio” rendkívül vékony, belül pedig egy vékony réteg olvasztott sajttal van megtöltve. A „Focaccia di Recco col formaggio” további sajátossága az enyhén savanykás jelleggel is rendelkező, édes, krémes állagú sajt.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A „Focaccia di Recco col formaggio” hírnevéről tanúskodnak a régi időkre visszavezethető, a terméket bemutató, tiszteletére évről évre ismétlődő rendezvények, az olasz és külföldi gasztronómiai folyóiratokban és ismertetőkben közzétett fontosabb tanulmányok, amelyek a termék ismertetésén kívül méltatják a rendkívül vékony tésztarétegeket, illetve a sajt kellemes ízét is.

A jelentősebbek közül említésre méltó a „Festa della Focaccia” elnevezésű rendezvény, amely 1955 óta, május utolsó hetében kiváló alkalmat ad a „Focaccia di Recco col formaggio” megízlelésére, megünneplésére.

A „Focaccia di Recco col formaggio” hírneve az olyan jelentős, országos szintű rendezvényeknek köszönhetően, mint a „Salone del Gusto di Torino”, „Cheese a Brà”, „Artigiano in Fiera a Milano”, „Salone Nautico di Genova”, exponenciálisan nőtt.

A '60-as évek elejétől kezdődően, az olaszországi gazdasági fellendüléssel, valamint a beutazó idegenforgalom felélénkülésével a „Focaccia di Recco col formaggio” iránti kereslet és a termék ismertsége fokozatosan nőtt – erről tanúskodik számos, a korabeli napilapokban és folyóiratokban megjelent, a termékről szóló cikk. 1967-ben az amerikai gurmandok is tudomást szereznek a termék létezéséről, amikor a „Daily American” a „quiet divine” jelzővel említi.

A legelső olasz gasztronómiai kalauzok („Guide Veronelli all’Italia piacevole” Garzanti kiadó, Milánó 1968., „Guida gastronomica d’Italia” TCI kiadó, Milánó 1969.,) további példákkal szolgálnak arra nézve, hogy a termék jellegzetesség lett, és elterjedt.

Az említett időponttól kezdődően egészen napjainkig a „Focaccia di Recco col formaggio” terméket gyakorlatilag az összes regionális gasztronómiai mű, minden borászati-gasztronómiai kalauz, és az ágazat számos folyóirata említi, mint hiteles helyi jellegzetességet.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése (3))

Ez a közigazgatási szerv a „Focaccia di Recco col formaggio” OFJ elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság 2011. augusztus 5-i, 181. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével, a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (http://www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Qualità e sicurezza” (Minőség és biztonság) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all'esame dell'UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---