# Europeiska unionens C 190/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.190.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 190 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjätte årgången29 juni 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.190.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 190

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjätte årgången29 juni 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska utrikestjänsten |
| 2013/C 190/01 | Beslut av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 april 2013 om Europeiska utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2013/C 190/02 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  ) | 47 |
| 2013/C 190/03 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 62 |
| 2013/C 190/04 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  ) | 65 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska utrikestjänsten

2013/C 190/01

Beslut av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 april 2013 om Europeiska utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser

1

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2013/C 190/02

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  )

1

47

2013/C 190/03

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

62

2013/C 190/04

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  )

1

65

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 190/05 | Statligt stöd – Grekland – Statligt stöd nr SA.31155 (2013/C) (f.d. 2013/NN) (f.d. 2010/N) – Statligt stöd till Hellenic Postbank S.A. genom skapande och kapitalisering av brobanken New Hellenic Postbank S.A. – Uppmaning enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 70 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 190/05

Statligt stöd – Grekland – Statligt stöd nr SA.31155 (2013/C) (f.d. 2013/NN) (f.d. 2010/N) – Statligt stöd till Hellenic Postbank S.A. genom skapande och kapitalisering av brobanken New Hellenic Postbank S.A. – Uppmaning enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

70

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska utrikestjänsten

| 29.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/1

---

BESLUT AV UNIONENS HÖGA REPRESENTANT FÖR UTRIKES FRÅGOR OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 19 april 2013

om Europeiska utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser

(2013/C 190/01)

UNIONENS HÖGA REPRESENTANT FÖR UTRIKES FRÅGOR OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (1),

med beaktande av yttrandet från den kommitté som avses i artikel 9.6 i den höga representantens beslut av den 15 juni 2011 om säkerhetsbestämmelser för den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (2),

med beaktande av yttrandet från den kommitté som avses i artikel 10.1 i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta, och

av följande skäl:

| (1) | Den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten eller utrikestjänsten) ska såsom ett i funktionellt hänseende självständigt organ inom Europeiska unionen (EU) ha säkerhetsregler enligt artikel 10.1 rådets beslut 2010/427/EU. |
| --- | --- |

(1)

Den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten eller utrikestjänsten) ska såsom ett i funktionellt hänseende självständigt organ inom Europeiska unionen (EU) ha säkerhetsregler enligt artikel 10.1 rådets beslut 2010/427/EU.

| (2) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) bör besluta om säkerhetsbestämmelser för Europeiska utrikestjänsten som ska omfatta alla säkerhetsaspekter på hur utrikestjänsten arbetar, så att den väl kan hantera riskerna för den personal som organisationen ansvarar för och för dess fysiska tillgångar, uppgifter och besökare, och så att den kan fullgöra sina förpliktelser att visa aktsamhet i detta avseende. |
| --- | --- |

(2)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) bör besluta om säkerhetsbestämmelser för Europeiska utrikestjänsten som ska omfatta alla säkerhetsaspekter på hur utrikestjänsten arbetar, så att den väl kan hantera riskerna för den personal som organisationen ansvarar för och för dess fysiska tillgångar, uppgifter och besökare, och så att den kan fullgöra sina förpliktelser att visa aktsamhet i detta avseende.

| (3) | I synnerhet bör skydd erbjudas personal som utrikestjänsten ansvarar för, utrikestjänstens fysiska tillgångar, även kommunikations- och informationssystem, uppgifter och besökare, vilket överensstämmer med bästa praxis i rådet, kommissionen, medlemsstaterna och, i förekommande fall, internationella organisationer. |
| --- | --- |

(3)

I synnerhet bör skydd erbjudas personal som utrikestjänsten ansvarar för, utrikestjänstens fysiska tillgångar, även kommunikations- och informationssystem, uppgifter och besökare, vilket överensstämmer med bästa praxis i rådet, kommissionen, medlemsstaterna och, i förekommande fall, internationella organisationer.

| (4) | Utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser bör bidra till att uppnå en mer sammanhängande och heltäckande allmän ram inom EU för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, varvid man bygger på och bibehåller en så stor samstämmighet som möjligt med säkerhetsbestämmelserna för Europeiska unionens råd (nedan kallat rådet) säkerhetsregler och Europeiska kommissionens säkerhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

(4)

Utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser bör bidra till att uppnå en mer sammanhängande och heltäckande allmän ram inom EU för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, varvid man bygger på och bibehåller en så stor samstämmighet som möjligt med säkerhetsbestämmelserna för Europeiska unionens råd (nedan kallat rådet) säkerhetsregler och Europeiska kommissionens säkerhetsbestämmelser.

| (5) | Utrikestjänsten, rådet och kommissionen är fast beslutna ett tillämpa likvärdiga säkerhetsnormer för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Utrikestjänsten, rådet och kommissionen är fast beslutna ett tillämpa likvärdiga säkerhetsnormer för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| (6) | Detta beslut påverkar inte artiklarna 15 och 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och tillhörande genomförandeinstrument. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut påverkar inte artiklarna 15 och 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och tillhörande genomförandeinstrument.

| (7) | Det är nödvändigt att fastställa hur säkerheten inom utrikestjänsten ska organiseras och hur skyddsuppgifterna ska fördelas inom utrikestjänstens strukturer. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att fastställa hur säkerheten inom utrikestjänsten ska organiseras och hur skyddsuppgifterna ska fördelas inom utrikestjänstens strukturer.

| (8) | Den höga representanten bör vid behov stödja sig på relevant expertis i medlemsstaterna, rådets generalsekretariat och i kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Den höga representanten bör vid behov stödja sig på relevant expertis i medlemsstaterna, rådets generalsekretariat och i kommissionen.

| (9) | Den höga representanten bör, med stöd av medlemsstaterna, rådets generalsekretariat och kommissionen, vidta alla åtgärder som krävs för dessa bestämmelsers tillämpning. |
| --- | --- |

(9)

Den höga representanten bör, med stöd av medlemsstaterna, rådets generalsekretariat och kommissionen, vidta alla åtgärder som krävs för dessa bestämmelsers tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta beslut fastställs Europeiska utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser (nedan kallade utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser).

Enligt artikel 10.1 i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta ska beslutet gälla för utrikestjänstens personal och all personal vid unionens delegationer, oavsett administrativ ställning eller ursprung, och genom beslutet ska ett allmänt regelverk upprättas för att effektivt hantera riskerna för personal som utrikestjänstens ansvarar för i enlighet med artikel 2 samt för utrikestjänstens lokaler, fysiska tillgångar, information och besökare.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   utrikestjänstens personal: tjänstemän och övriga anställda vid utrikestjänsten, inbegripet personal från medlemsstaternas diplomattjänster med tillfällig anställning som nationella experter, enligt definitionen i artikel 6 i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organisera och arbeta.

b)   personal som utrikestjänsten ansvarar för: utrikestjänstens personal och all personal vid unionens delegationer, oavsett administrativ ställning eller ursprung, samt, inom ramen för detta beslut, den höga representanten samt, i förekommande fall, övriga personal som är verksam i de lokaler som tillhör utrikestjänstens högkvarter.

c)   familjemedlemmar: familjemedlemmar till den personal som utrikestjänsten ansvar för vid unionens delegationer och som är en del av personalens hushåll i enlighet med anmälan till den mottagande statens utrikesministerium.

d)   utrikestjänstens lokaler: utrikestjänstens samtliga anläggningar, inbegripet byggnader, kontor, rum och andra utrymmen, samt utrymmen som inhyser kommunikations- och informationssystem (även system som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter), där utrikestjänsten bedriver permanent eller tillfällig verksamhet.

e)   utrikestjänstens säkerhetsintressen: personal som utrikestjänsten ansvarar för, utrikestjänstens lokaler, familjemedlemmar, fysiska tillgångar, inbegripet kommunikations- och informationssystem, information och besökare.

f)   säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: uppgifter eller material som tilldelats en EU-säkerhetsskyddsklassificering och vars obehöriga röjande skulle kunna åsamka olika grader av skada för Europeiska unionens intressen eller för en eller flera av dess medlemsstaters intressen.

Andra definitioner anges i de relevanta bilagorna och i tillägg A.

Artikel 3

Aktsamhetskrav

1.   Utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser ska syfta till att utrikestjänsten ska kunna uppfylla sina aktsamhetskrav.

2.   Utrikestjänstens aktsamhetskrav omfattar tillbörlig aktsamhet när det gäller att vidta alla rimliga säkerhetsåtgärder för att förhindra att utrikestjänstens säkerhetsintressen skadas på ett sätt som rimligen kan förutses.

Det omfattar både säkerhets- och skyddskomponenter, även de som följer av nödsituationer eller kriser, oavsett deras karaktär.

3.   Med beaktande av de aktsamhetskrav som åligger medlemsstater, EU-institutioner eller EU-organ och andra parter med personal i unionens delegationer och/eller de lokaler som tillhör unionens delegationer eller de aktsamhetskrav som åligger utrikestjänsten när unionens delegationer har inhysts i ovannämnda andra parters lokaler, ska utrikestjänsten ingå administrativa överenskommelser med var och en av de ovannämnda enheterna där respektive roller och ansvarsområden samt uppgifter och samarbetsmekanismer ska behandlas.

Artikel 4

Fysisk säkerhet och säkerhet för infrastruktur

1.   Utrikestjänsten ska införa alla lämpliga fysiska säkerhetsåtgärder (permanenta eller tillfälliga), inbegripet arrangemang för behörighetskontroll, i alla utrikestjänstens lokaler, för skydd av utrikestjänstens säkerhetsintressen. Vid utformningen och planeringen av nya lokaler eller före hyra av befintliga lokaler ska hänsyn tas till sådana åtgärder.

2.   I tredjestater ska utrikestjänsten också införa eventuella lämpliga ytterligare permanenta eller tillfälliga fysiska säkerhetsåtgärder för att skydda sina säkerhetsintressen.

I detta syfte kan särskilda skyldigheter eller begränsningar av säkerhetsskäl åläggas personal som utrikestjänsten ansvarar för och familjemedlemmar, för en viss period och inom särskilda utrymmen.

3.   De åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 ska stå i proportion till den uppskattade risken.

Artikel 5

Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska regleras av bestämmelserna i detta beslut och särskilt bilaga A. Innehavare av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska vara ansvariga för att skydda dessa uppgifter i enlighet med beslutet.

2.   Utrikestjänsten ska se till att tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter endast beviljas de personer som uppfyller villkoren i artikel 5 i bilaga A.

3.   De villkor på vilka lokalanställda kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska också fastställas av den höga representanten, i enlighet med bestämmelserna för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i bilaga A till detta beslut.

4.   Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat förvaltar en databas om statusen i fråga om personalsäkerhetsgodkännande för alla anställda som utrikestjänsten ansvarar för och entreprenörer som arbetar för utrikestjänsten.

5.   Om medlemsstaterna matar in säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med en nationell säkerhetsklassificering i utrikestjänstens strukturer eller nät, ska utrikestjänsten skydda uppgifterna i enlighet med kraven för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på motsvarande nivå såsom fastställs i tillämpliga bestämmelser i enlighet med bilaga A till detta beslut.

6.   Utrymmen inom utrikestjänsten där man förvarar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, eller uppgifter som klassificeras på motsvarande nivå, ska fastställas som säkrade utrymmen i överensstämmelse med bestämmelserna i enlighet med bilaga A till detta beslut, och ska godkännas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

7.   Förfaranden för att fullgöra den höga representantens skyldigheter inom ramen för avtal eller administrativa överenskommelser för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med tredjestater eller internationella organisationer beskrivs i bilagorna A och A VI till detta beslut.

Artikel 6

Säkerhetsincidenter och nödsituationer

1.   För att garantera en snabb och ändamålsenlig reaktion på säkerhetsincidenter ska utrikestjänsten inrätta ett förfarande för rapportering av sådana incidenter och nödsituationer, som ska vara i drift dygnet runt sju dagar i veckan och omfatta alla typer av säkerhetsincidenter eller hot mot utrikestjänstens säkerhetsintressen (t.ex. olyckor, konflikter, sabotage, kriminella handlingar, kidnappnings- och gisslansituationer, medicinska nödsituationer, incidenter avseende kommunikations- och informationssystem, it-angrepp osv.).

2.   Sambandskanaler för nödsituationer ska upprättas mellan utrikestjänstens högkvarter, unionens delegationer, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representanter och medlemsstaterna för att bistå dem i hanteringen av säkerhetsincidenter som rör personalen och följderna av dessa, inbegripet beredskapsplanering.

3.   Denna hantering av säkerhetsincidenter ska bland annat inbegripa följande:

| — | Förfaranden för att på bästa sätt stödja beslutsprocessen i samband med en säkerhetsincident som rör personalen, inbegripet beslut rörande indragning eller uppskjutande av ett uppdrag. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för att på bästa sätt stödja beslutsprocessen i samband med en säkerhetsincident som rör personalen, inbegripet beslut rörande indragning eller uppskjutande av ett uppdrag.

| — | En strategi och förfaranden för undsättande av personal, t.ex. när det gäller saknad personal eller kidnappnings- och gisslansituationer, med hänsyn till medlemsstaternas, EU-institutionernas och utrikestjänstens särskilda ansvar i detta avseende. Inom ramen för hanteringen av sådan verksamhet ska behovet av särskilda resurser beaktas, med hänsyn till de medel som medlemsstaterna skulle kunna tillhandahålla. |
| --- | --- |

—

En strategi och förfaranden för undsättande av personal, t.ex. när det gäller saknad personal eller kidnappnings- och gisslansituationer, med hänsyn till medlemsstaternas, EU-institutionernas och utrikestjänstens särskilda ansvar i detta avseende. Inom ramen för hanteringen av sådan verksamhet ska behovet av särskilda resurser beaktas, med hänsyn till de medel som medlemsstaterna skulle kunna tillhandahålla.

4.   Utrikestjänsten ska införa lämpliga administrativa arrangemang för rapportering av säkerhetsincidenter vid unionens delegationer. När så är lämpligt ska medlemsstaterna, kommissionen, andra berörda myndigheter och de berörda säkerhetskommittéerna underrättas.

5.   Förfarandena för hantering av incidenter bör övas och ses över regelbundet.

Artikel 7

Säkerhet när det gäller kommunikations- och informationssystem

1.   Utrikestjänsten ska skydda den information som hanteras i kommunikations- och informationssystemen mot hot mot dess konfidentialitet, integritet, tillgänglighet, autenticitet och oavvislighet.

2.   Bestämmelser, en säkerhetsstrategi och ett säkerhetsprogram för att skydda alla kommunikations- och informationssystem som ägs eller drivs av utrikestjänsten ska godkännas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet enligt definitionen i artikel 12.1 i avsnitt 1.

3.   Bestämmelserna, strategin och programmet ska vara förenliga och genomförandet av dem nära samordnat med rådets och kommissionens bestämmelser, strategier och program och, i förekommande fall, med de säkerhetsstrategier som medlemsstaterna tillämpar.

4.   Samtliga kommunikations- och informationssystem som behandlar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska genomgå en ackrediteringsprocess. Utrikestjänsten ska tillämpa ett system där hanteringen av säkerhetsackreditering sker i samråd med rådets generalsekretariat och kommissionen.

5.   Om skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som hanteras av utrikestjänsten tillhandahålls genom kryptoprodukter, ska sådana produkter godkännas av utrikestjänstens kryptogodkännande myndighet på rekommendation av rådets säkerhetskommitté.

6.   Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska, i den utsträckning det är nödvändigt, inrätta följande funktioner för informationssäkring:

| a) | En myndighet för informationssäkring. |
| --- | --- |

a)

En myndighet för informationssäkring.

| b) | En tempestmyndighet. |
| --- | --- |

b)

En tempestmyndighet.

| c) | En kryptogodkännande myndighet. |
| --- | --- |

c)

En kryptogodkännande myndighet.

| d) | En kryptodistributionsmyndighet. |
| --- | --- |

d)

En kryptodistributionsmyndighet.

7.   För varje system ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet inrätta följande funktioner:

| a) | En ackrediteringsmyndighet för säkerhet. |
| --- | --- |

a)

En ackrediteringsmyndighet för säkerhet.

| b) | En driftsansvarig myndighet för informationssäkring. |
| --- | --- |

b)

En driftsansvarig myndighet för informationssäkring.

8.   Genomförandebestämmelser för denna artikel med avseende på skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter anges i bilagorna A och A IV.

Artikel 8

Överträdelser av säkerhetsbestämmelserna och röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   En överträdelse av säkerhetsbestämmelserna inträffar som resultat av en handling eller försummelse som begåtts av en person och som står i strid med säkerhetsbestämmelserna i detta beslut och/eller de säkerhetsstrategier eller säkerhetsriktlinjer som anger de eventuella åtgärder som är nödvändiga för dess genomförande, som godkänts i enlighet med artikel 20.1.

2.   Ett röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter inträffar när uppgifterna helt eller delvis har lämnats ut till obehöriga personer eller enheter.

3.   Eventuella överträdelser eller misstänkta överträdelser av säkerhetsbestämmelserna, och eventuellt röjande eller misstänkt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska omedelbart rapporteras till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, som ska vidta lämpliga åtgärder i enlighet med bilaga A.

4.   En person som är ansvarig för en överträdelse av de säkerhetsbestämmelser som fastställs i detta beslut, eller för röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, kan bli föremål för disciplinära och/eller rättsliga åtgärder i överensstämmelse med tillämpliga lagar, bestämmelser och andra författningar, i enlighet med artikel 11.3 i bilaga A.

Artikel 9

Utredning av säkerhetsincidenter, överträdelser och/eller röjanden samt korrigerande åtgärder

1.   Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat biträtt av experter från medlemsstaterna och/eller från andra EU-institutioner ska vid behov och efter tillstånd från Europeiska utrikestjänstens operativa chef vidta följande åtgärder:

| a) | Genomföra utredningar eller kontroller, beroende på vad som är lämpligt,






  i) | om det är känt eller om det föreligger rimliga skäl att anta att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är relevanta för utrikestjänsten har röjts eller förlorats, |
| --- | --- | --- |

a)

Genomföra utredningar eller kontroller, beroende på vad som är lämpligt,

i)

om det är känt eller om det föreligger rimliga skäl att anta att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är relevanta för utrikestjänsten har röjts eller förlorats,

| ii) | om eventuella faktiska eller misstänkta överträdelser av säkerhetsbestämmelserna eller andra säkerhetsincidenter eller hot mot utrikestjänsten säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

ii)

om eventuella faktiska eller misstänkta överträdelser av säkerhetsbestämmelserna eller andra säkerhetsincidenter eller hot mot utrikestjänsten säkerhetsintressen.

| b) | Vidta alla erforderliga korrigeringsåtgärder som följer av utredningar, när så är lämpligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

b)

Vidta alla erforderliga korrigeringsåtgärder som följer av utredningar, när så är lämpligt och på lämpligt sätt.

2.   Utredarna ska ha tillgång till all information som krävs för genomförandet av sådana utredningar och ska få fullt stöd av utrikestjänstens samtliga avdelningar i detta avseende.

Utredarna får vidta lämpliga åtgärder för att skydda bevis på ett sätt som står i proportion till allvaret hos det ärende som är under utredning.

3.   Om tillgången till uppgifter rör personuppgifter, däribland uppgifter i kommunikations- och informationssystem, ska tillgången ske i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

4.   Om det är nödvändigt att upprätta en utredningsdatabas som innehåller personuppgifter ska Europeiska datatillsynsmannen underrättas i enlighet med nämnda förordning.

Artikel 10

Hantering av säkerhetsrisker

1.   För att fastställa sina skyddsbehov ska utrikestjänsten, i nära samarbete med kommissionens säkerhetsdirektorat och vid behov med säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat, utarbeta en övergripande metod för bedömning av säkerhetsrisker.

2.   Risker för utrikestjänstens säkerhetsintressen ska hanteras som en process. Processen ska syfta till att identifiera kända säkerhetsrisker, fastställa säkerhetsåtgärder som ska minska riskerna till en acceptabel nivå och se till att åtgärderna tillämpas i enlighet med begreppet flernivåförsvar. Verkningsfullheten hos sådana åtgärder, samt graden av risk, ska utvärderas kontinuerligt.

3.   De roller, skyldigheter och uppgifter som fastställs i detta beslut gäller utan att det påverkar ansvarsområdet för varje anställd som utrikestjänsten ansvarar för; särskilt EU-anställda på tjänsteresa i tredjestater måste utöva förnuft och gott omdöme i fråga om den egna säkerheten och följa alla gällande säkerhetsbestämmelser, föreskrifter, förfaranden och instruktioner.

4.   Utrikestjänsten ska vidta alla rimliga åtgärder för att se till att dess säkerhetsintressen skyddas och för att förhindra att dessa intressen drabbas av sådan skada som rimligen kan förutses.

5.   De säkerhetsåtgärder som vidtas inom utrikestjänsten för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter under deras livscykel ska särskilt motsvara uppgifternas eller materialets säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, form och volym, läget för och konstruktion hos de utrymmen där de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna förvaras samt hotet, även det lokalt bedömda hotet, från fientlig och/eller brottslig verksamhet, inbegripet spionage, sabotage och terroristverksamhet.

Artikel 11

Säkerhetsmedvetenhet och säkerhetsutbildning

1.   Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska se till att lämpliga program för säkerhetsmedvetenhet och säkerhetsutbildning utformas och genomförs, och att den personal som utrikestjänsten ansvarar för samt, i förekommande fall, deras familjemedlemmar ges den information och den utbildning avseende säkerhetsmedvetenhet som krävs i förhållande till riskerna på deras arbetsplats eller i deras bostad.

2.   Personalen ska, innan den ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och därefter regelbundet, upplysas om och bekräfta att de känner till sitt ansvar att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i överensstämmelse med bestämmelserna i enlighet med artikel 5.

Artikel 12

Säkerhetsorganisationen inom Europeiska utrikestjänsten

1.   Europeiska utrikestjänstens operativa chef (nedan kallad den operativa chefen) ska vara utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. I denna egenskap ska den operativa chefen säkerställa följande:

| a) | Att säkerhetsåtgärder samordnas tillsammans med medlemsstaternas behöriga myndigheter, rådets generalsekretariat och Europeiska kommissionen, och i förekommande fall med tredjestaters behöriga myndigheter eller internationella organisationer, efter behov, om alla säkerhetsfrågor av relevans för utrikestjänstens verksamhet, bland annat om arten av hoten mot utrikestjänstens säkerhetsintressen, och vilka skyddsåtgärder som kan vidtas. |
| --- | --- |

a)

Att säkerhetsåtgärder samordnas tillsammans med medlemsstaternas behöriga myndigheter, rådets generalsekretariat och Europeiska kommissionen, och i förekommande fall med tredjestaters behöriga myndigheter eller internationella organisationer, efter behov, om alla säkerhetsfrågor av relevans för utrikestjänstens verksamhet, bland annat om arten av hoten mot utrikestjänstens säkerhetsintressen, och vilka skyddsåtgärder som kan vidtas.

| b) | Att säkerhetsaspekterna beaktas fullt ut redan från början inom utrikestjänstens hela verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Att säkerhetsaspekterna beaktas fullt ut redan från början inom utrikestjänstens hela verksamhet.

| c) | Att tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter endast beviljas till personer som uppfyller villkoren i artikel 5 i bilaga A. |
| --- | --- |

c)

Att tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter endast beviljas till personer som uppfyller villkoren i artikel 5 i bilaga A.

| d) | Att ett registreringssystem inrättas som ska garantera att uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre hanteras i enlighet med detta beslut inom utrikestjänsten, och när de lämnas ut till EU:s medlemsstater, EU:s institutioner, organ eller byråer eller andra godkända mottagare. Ett separat register ska föras över alla de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som utrikestjänsten lämnar ut till tredjestater och internationella organisationer, och över alla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som inkommit från tredjestater eller internationella organisationer. |
| --- | --- |

d)

Att ett registreringssystem inrättas som ska garantera att uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre hanteras i enlighet med detta beslut inom utrikestjänsten, och när de lämnas ut till EU:s medlemsstater, EU:s institutioner, organ eller byråer eller andra godkända mottagare. Ett separat register ska föras över alla de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som utrikestjänsten lämnar ut till tredjestater och internationella organisationer, och över alla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som inkommit från tredjestater eller internationella organisationer.

| e) | Att de säkerhetsinspektioner som avses i artikel 15 genomförs. |
| --- | --- |

e)

Att de säkerhetsinspektioner som avses i artikel 15 genomförs.

| (f) | Att utredningar genomförs av alla eventuella faktiska eller misstänkta överträdelser av säkerhetsbestämmelserna samt av eventuella faktiska eller misstänkta röjanden eller förluster av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av eller härrör från utrikestjänsten, och att de berörda säkerhetsmyndigheterna ombes bistå sådana utredningar. |
| --- | --- |

(f)

Att utredningar genomförs av alla eventuella faktiska eller misstänkta överträdelser av säkerhetsbestämmelserna samt av eventuella faktiska eller misstänkta röjanden eller förluster av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av eller härrör från utrikestjänsten, och att de berörda säkerhetsmyndigheterna ombes bistå sådana utredningar.

| g) | Att lämpliga planer och mekanismer för incident- och konsekvenshantering upprättas så att verkningsfulla åtgärder snabbt kan sättas in vid säkerhetsincidenter. |
| --- | --- |

g)

Att lämpliga planer och mekanismer för incident- och konsekvenshantering upprättas så att verkningsfulla åtgärder snabbt kan sättas in vid säkerhetsincidenter.

| h) | Att lämpliga åtgärder vidtas om personer underlåter att följa detta beslut. |
| --- | --- |

h)

Att lämpliga åtgärder vidtas om personer underlåter att följa detta beslut.

| i) | Att lämpliga fysiska och organisatoriska åtgärder vidtas för att skydda utrikestjänstens säkerhetsintressen.
  I detta hänseende ska den operativa chefen i samråd med den verkställande generalsekreteraren






  — | fastställa delegationernas säkerhetskategori, i samråd med kommissionen, |
| --- | --- | --- |

i)

Att lämpliga fysiska och organisatoriska åtgärder vidtas för att skydda utrikestjänstens säkerhetsintressen.

I detta hänseende ska den operativa chefen i samråd med den verkställande generalsekreteraren

—

fastställa delegationernas säkerhetskategori, i samråd med kommissionen,

| — | efter att ha hört den höga representanten, besluta när delegationernas personal bör evakueras om säkerhetssituationen så kräver, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört den höga representanten, besluta när delegationernas personal bör evakueras om säkerhetssituationen så kräver,

| — | besluta om de åtgärder som ska tillämpas för att vid behov skydda familjemedlemmar, med hänsyn till överenskommelser med EU-institutioner i enlighet med artikel 3.3, |
| --- | --- |

—

besluta om de åtgärder som ska tillämpas för att vid behov skydda familjemedlemmar, med hänsyn till överenskommelser med EU-institutioner i enlighet med artikel 3.3,

| — | godkänna policyn för krypterad kommunikation, särskilt programmet för installation av kryptoprodukter och kryptomekanismer. |
| --- | --- |

—

godkänna policyn för krypterad kommunikation, särskilt programmet för installation av kryptoprodukter och kryptomekanismer.

2.   Den operativa chefen ska i denna uppgift biträdas av den verkställande direktören för förvaltningsfrågor och finans, chefen för utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, och, vid behov, den verkställande direktören för krisinsatser och operativ samordning.

3.   Den operativa chefen får som utrikestjänstens skyddsmyndighet vid behov delegera uppgifter i detta avseende.

4.   Varje avdelningschef/sektionschef ansvarar för genomförandebestämmelserna avseende skyddet för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i sin avdelning/sektion.

Samtidigt som varje avdelningschef/sektionschef förblir ansvarig enligt ovan ska vederbörande utse personal som ska utöva en funktion som säkerhetssamordnare på avdelningsnivå och vars resurser ska stå i proportion till den mängd säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som den avdelningen/sektionen hanterar.

Säkerhetssamordnarna på avdelningsnivå ska, när så är lämpligt och på lämpligt sätt, bistå och stödja sin avdelningschef/divisionschef i fullgörandet av de uppgifter som har samband med säkerhet, t.ex.

| a) | utforma ytterligare säkerhetskrav som är lämpliga med tanke på avdelningens/sektionens särskilda behov, |
| --- | --- |

a)

utforma ytterligare säkerhetskrav som är lämpliga med tanke på avdelningens/sektionens särskilda behov,

| b) | hålla regelbundna säkerhetsgenomgångar för personalen på sin avdelning/sektion, |
| --- | --- |

b)

hålla regelbundna säkerhetsgenomgångar för personalen på sin avdelning/sektion,

| c) | se till att principen om behovsenlig behörighet följs på sin avdelning/sektion, |
| --- | --- |

c)

se till att principen om behovsenlig behörighet följs på sin avdelning/sektion,

| d) | hålla en förteckning över säkra koder och nycklar uppdaterad, |
| --- | --- |

d)

hålla en förteckning över säkra koder och nycklar uppdaterad,

| e) | vidmakthålla säkerhetsförfaranden och säkerhetsåtgärder, |
| --- | --- |

e)

vidmakthålla säkerhetsförfaranden och säkerhetsåtgärder,

| f) | rapportera eventuella överträdelser av säkerhetsbestämmelserna och/eller röjande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till både direktören och säkerhetsdirektoratet, |
| --- | --- |

f)

rapportera eventuella överträdelser av säkerhetsbestämmelserna och/eller röjande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till både direktören och säkerhetsdirektoratet,

| g) | genomföra avstämningar med personal som upphör att vara anställda av utrikestjänsten, |
| --- | --- |

g)

genomföra avstämningar med personal som upphör att vara anställda av utrikestjänsten,

| h) | lämna regelbundna rapporter via sina överordnade om avdelningens/sektionens säkerhetsfrågor, |
| --- | --- |

h)

lämna regelbundna rapporter via sina överordnade om avdelningens/sektionens säkerhetsfrågor,

| i) | hålla kontakt med utrikestjänstens säkerhetsdirektorat om säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

i)

hålla kontakt med utrikestjänstens säkerhetsdirektorat om säkerhetsfrågor.

All verksamhet och alla frågor som kan påverka säkerheten ska i god tid anmälas till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat.

5.   Cheferna för unionens delegationer ska ansvara för genomförandet av alla åtgärder som rör säkerheten för unionens delegationer.

1.   Utrikestjänsten ska ha ett säkerhetsdirektorat. Det ska

| a) | förvalta, samordna, övervaka och/eller genomföra alla säkerhetsåtgärder i samtliga lokaler som utrikestjänsten ansvarar för, vid huvudkontoret, i EU och i tredjestater, |
| --- | --- |

a)

förvalta, samordna, övervaka och/eller genomföra alla säkerhetsåtgärder i samtliga lokaler som utrikestjänsten ansvarar för, vid huvudkontoret, i EU och i tredjestater,

| b) | se till att all verksamhet som kan påverka skyddet av utrikestjänstens säkerhetsintressen är förenlig och samstämmig med detta beslut och med genomförandebestämmelserna, |
| --- | --- |

b)

se till att all verksamhet som kan påverka skyddet av utrikestjänstens säkerhetsintressen är förenlig och samstämmig med detta beslut och med genomförandebestämmelserna,

| c) | vara den främste rådgivaren för den höga representanten, den verkställande generalsekreteraren och den operativa chefen när det gäller alla frågor som rör säkerhet, |
| --- | --- |

c)

vara den främste rådgivaren för den höga representanten, den verkställande generalsekreteraren och den operativa chefen när det gäller alla frågor som rör säkerhet,

| d) | biträdas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 10.3 i rådets beslut 2010/427/EU om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta, |
| --- | --- |

d)

biträdas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 10.3 i rådets beslut 2010/427/EU om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta,

| e) | stödja verksamheten vid utrikestjänstens ackrediteringsmyndighet för säkerhet genom att utföra fysiska säkerhetsbedömningar av den allmänna/lokala säkerhetsmiljön för kommunikations- och informationssystem som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, och för lokaler som ska godkännas för hantering och förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

e)

stödja verksamheten vid utrikestjänstens ackrediteringsmyndighet för säkerhet genom att utföra fysiska säkerhetsbedömningar av den allmänna/lokala säkerhetsmiljön för kommunikations- och informationssystem som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, och för lokaler som ska godkännas för hantering och förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

2.   Chefen för utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska ansvara för att

| a) | sörja för det övergripande skyddet av utrikestjänsten säkerhetsintressen, |
| --- | --- |

a)

sörja för det övergripande skyddet av utrikestjänsten säkerhetsintressen,

| b) | utarbeta, se över och uppdatera säkerhetsbestämmelserna samt samordna säkerhetsåtgärderna med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och, i förekommande fall, de behöriga myndigheterna i tredjestater och internationella organisationer som är knutna till EU genom säkerhetsavtal och/eller säkerhetsarrangemang, |
| --- | --- |

b)

utarbeta, se över och uppdatera säkerhetsbestämmelserna samt samordna säkerhetsåtgärderna med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och, i förekommande fall, de behöriga myndigheterna i tredjestater och internationella organisationer som är knutna till EU genom säkerhetsavtal och/eller säkerhetsarrangemang,

| c) | bistå vid överläggningarna i utrikestjänsten säkerhetskommitté i enlighet med artikel 14.1 i det här beslutet. |
| --- | --- |

c)

bistå vid överläggningarna i utrikestjänsten säkerhetskommitté i enlighet med artikel 14.1 i det här beslutet.

| d) | hålla kontakt med eventuella andra partner eller myndigheter än de som avses i led b om säkerhetsfrågor, när så är lämpligt, |
| --- | --- |

d)

hålla kontakt med eventuella andra partner eller myndigheter än de som avses i led b om säkerhetsfrågor, när så är lämpligt,

| e) | prioritera och lägga fram förslag för förvaltningen av budgeten för säkerheten i huvudkontoret och vid unionens delegationer. |
| --- | --- |

e)

prioritera och lägga fram förslag för förvaltningen av budgeten för säkerheten i huvudkontoret och vid unionens delegationer.

3.   Chefen för utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska

| a) | se till att överträdelser av säkerhetsbestämmelserna och röjanden registreras och att undersökningar inleds och genomförs om och när så är nödvändigt, |
| --- | --- |

a)

se till att överträdelser av säkerhetsbestämmelserna och röjanden registreras och att undersökningar inleds och genomförs om och när så är nödvändigt,

| b) | sammanträda regelbundet och, när så är nödvändigt, diskutera områden av gemensamt intresse med direktören för säkerhetsfrågor vid generalsekretariatet vid rådet och direktören för kommissionens säkerhetsdirektorat. |
| --- | --- |

b)

sammanträda regelbundet och, när så är nödvändigt, diskutera områden av gemensamt intresse med direktören för säkerhetsfrågor vid generalsekretariatet vid rådet och direktören för kommissionens säkerhetsdirektorat.

4.   Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska upprätta kontakt och upprätthålla ett nära samarbete med

| — | de avdelningar som ansvarar för säkerheten vid utrikesministerierna i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

de avdelningar som ansvarar för säkerheten vid utrikesministerierna i medlemsstaterna,

| — | de nationella säkerhetsmyndigheterna och/eller andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna, för att få deras hjälp när det gäller de upplysningar det behöver för att bedöma faror för och hot mot utrikestjänsten, personalen, verksamheten, tillgångarna och resurserna samt dess säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter vid den normala verksamhetsorten, |
| --- | --- |

—

de nationella säkerhetsmyndigheterna och/eller andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna, för att få deras hjälp när det gäller de upplysningar det behöver för att bedöma faror för och hot mot utrikestjänsten, personalen, verksamheten, tillgångarna och resurserna samt dess säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter vid den normala verksamhetsorten,

| — | de behöriga säkerhetsmyndigheterna i de medlemsstater eller värdstater på vars territorium utrikestjänsten får utöva sin verksamhet, i varje fråga som rör skyddet av personalen, verksamheten, tillgångarna och resurserna samt dess säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, |
| --- | --- |

—

de behöriga säkerhetsmyndigheterna i de medlemsstater eller värdstater på vars territorium utrikestjänsten får utöva sin verksamhet, i varje fråga som rör skyddet av personalen, verksamheten, tillgångarna och resurserna samt dess säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter,

| — | säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat och säkerhetsdirektorat vid kommissionens generaldirektorat för personal och säkerhet, och vid behov säkerhetsavdelningarna vid EU:s övriga institutioner, organ och byråer, |
| --- | --- |

—

säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat och säkerhetsdirektorat vid kommissionens generaldirektorat för personal och säkerhet, och vid behov säkerhetsavdelningarna vid EU:s övriga institutioner, organ och byråer,

| — | säkerhetsavdelningarna i tredjestater eller internationella organisationer för möjliga samordningsvinster, och |
| --- | --- |

—

säkerhetsavdelningarna i tredjestater eller internationella organisationer för möjliga samordningsvinster, och

| — | medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter, i varje fråga som rör skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

—

medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter, i varje fråga som rör skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

1.   Cheferna för unionens delegationer ska ansvara för att lokalt genomföra och sköta alla åtgärder som rör skyddet av utrikestjänstens säkerhetsintressen inom delegationernas lokaler och befogenheter.

Efter att vid behov ha samrått med de behöriga myndigheterna i värdstaten ska han eller hon vidta alla praktiskt genomförbara åtgärder för att se till att lämpliga fysiska och organisatoriska åtgärder genomförs för att uppnå detta mål.

Chefen för delegationen ska utarbeta säkerhetsförfaranden för skydd av familjemedlemmar enligt definitionen i artikel 2 c, när så är lämpligt, med hänsyn till eventuella administrativa överenskommelser i enlighet med artikel 3.3. Delegationschefen ska varje år rapportera om alla säkerhetsrelaterade frågor inom sitt ansvarsområde till chefen för utrikestjänstens säkerhetsdirektorat.

I dessa uppgifter ska han eller hon bistås av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, den personal från utrikestjänsten vid delegationen som utövar särskilda säkerhetsuppgifter och säkerhetsfunktioner samt särskilt utsedd personal som tjänstgör vid behov.

2.   Dessutom ska delegationschefen

| — | upprätta detaljerade säkerhets- och beredskapsplaner för delegationen, på grundval av allmänna standardrutiner, |
| --- | --- |

—

upprätta detaljerade säkerhets- och beredskapsplaner för delegationen, på grundval av allmänna standardrutiner,

| — | tillämpa ett verkningsfullt dygnet runt-system för hantering av säkerhetsincidenter och nödsituationer inom delegationens verksamhetsområde, |
| --- | --- |

—

tillämpa ett verkningsfullt dygnet runt-system för hantering av säkerhetsincidenter och nödsituationer inom delegationens verksamhetsområde,

| — | se till att all personal som är utstationerad i delegationen har försäkringsskydd enlig vad som krävs för förhållandena i området, |
| --- | --- |

—

se till att all personal som är utstationerad i delegationen har försäkringsskydd enlig vad som krävs för förhållandena i området,

| — | se till att säkerheten är en del av den introduktionsutbildning vid unionens delegationer som ska ges till all personal före eller vid ankomsten till delegationen, och |
| --- | --- |

—

se till att säkerheten är en del av den introduktionsutbildning vid unionens delegationer som ska ges till all personal före eller vid ankomsten till delegationen, och

| — | se till att eventuella rekommendationer efter säkerhetsbedömningar genomförs och regelbundet rapportera skriftligen om genomförandet av dem och om andra säkerhetsfrågor till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. |
| --- | --- |

—

se till att eventuella rekommendationer efter säkerhetsbedömningar genomförs och regelbundet rapportera skriftligen om genomförandet av dem och om andra säkerhetsfrågor till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

3.   Samtidigt som delegationschefen förblir ansvarig och redovisningsskyldig för att skydda säkerhetsförvaltningen samt för att garantera organisationens återhämtningsförmåga får han eller hon delegera genomförandet av sina säkerhetsuppgifter till delegationens säkerhetssamordnare, dvs. den biträdande delegationschefen eller, om ingen sådan utsetts, en annan lämplig person.

Delegationens säkerhetssamordnare skulle framför allt kunna anförtros följande ansvarsområden:

| — | Att upprätthålla kontakt i säkerhetsfrågor med de behöriga myndigheterna i värdlandet och lämpliga motparter vid medlemsstaternas ambassader och diplomatiska beskickningar. |
| --- | --- |

—

Att upprätthålla kontakt i säkerhetsfrågor med de behöriga myndigheterna i värdlandet och lämpliga motparter vid medlemsstaternas ambassader och diplomatiska beskickningar.

| — | Att införa lämpliga säkerhetsförvaltningsförfaranden som rör utrikestjänstens säkerhetsintressen, inbegripet skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

—

Att införa lämpliga säkerhetsförvaltningsförfaranden som rör utrikestjänstens säkerhetsintressen, inbegripet skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| — | Att informera personalen om de säkerhetsbestämmelser som är tillämpliga på dem, samt om de särskilda riskerna i värdlandet. |
| --- | --- |

—

Att informera personalen om de säkerhetsbestämmelser som är tillämpliga på dem, samt om de särskilda riskerna i värdlandet.

| — | Att sända ansökningar till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat om de befattningar som kräver ett personalsäkerhetsgodkännande. |
| --- | --- |

—

Att sända ansökningar till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat om de befattningar som kräver ett personalsäkerhetsgodkännande.

| — | Att hålla delegationschefen, den regionalt säkerhetsansvarige och utrikestjänstens säkerhetsdirektorat fortlöpande informerade i fråga om incidenter eller utvecklingen inom området vilka påverkar skyddet av utrikestjänstens säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

—

Att hålla delegationschefen, den regionalt säkerhetsansvarige och utrikestjänstens säkerhetsdirektorat fortlöpande informerade i fråga om incidenter eller utvecklingen inom området vilka påverkar skyddet av utrikestjänstens säkerhetsintressen.

4.   Delegationschefen kan delegera säkerhetsuppgifter av administrativ eller teknisk natur till förvaltningschefen och annan delegationspersonal.

5.   Unionens delegation ska biträdas av en regional säkerhetsansvarig. De regionala säkerhetsansvariga ska utföra de uppgifter som beskrivs nedan i delegationerna inom sina respektive geografiska ansvarsområden.

I vissa fall, och om den rådande säkerhetssituationen så kräver, får en särskild regional säkerhetsansvarig förordnas till en särskild delegation på heltidsbasis.

De regionala säkerhetsansvariga kan åläggas att flytta till ett område utanför sitt aktuella ansvarsområde, inklusive huvudkontoret i Bryssel, eller till och med att tillträda en tjänst i vilket land som helst beroende på säkerhetssituationen där, och i enlighet med vad utrikestjänstens säkerhetsdirektorat kräver.

6.   De regionala säkerhetsansvariga ska vara direkt underställda utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, men stå under den berörda delegationschefens direkta funktionella och administrativa kontroll. De ska bistå delegationschefen och delegationspersonalen vid utarbetandet och genomförandet av alla fysiska, organisatoriska och procedurmässiga åtgärder som avser säkerheten för all personal vid delegationen oavsett administrativt ursprung.

7.   De regionala säkerhetsansvariga ger råd och stöd till delegationschefen och delegationspersonalen. Vid behov och särskilt då en särskild regional säkerhetsansvarig arbetar vid en delegation på heltidsbasis, kan han eller hon bistå unionsdelegationen när det gäller säkerhetsförvaltning och genomförande, bl.a. förberedelser för upphandlingar på säkerhetsområdet samt hantering av ackrediteringar och personalsäkerhetsgodkännanden.

Artikel 13

GSFP-insatser och EU:s särskilda representanter

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat bistår och ger råd till direktören för direktoratet för krishantering och planering, generaldirektören för EU:s militära stab (EUMS) och den civila operationschef som leder den civila planerings- och ledningskapaciteten samt befälhavarna för EU:s militära operationer när det gäller säkerhetsaspekterna på GSFP-insatser och EU:s särskilda representanter när det gäller säkerhetsaspekterna av deras uppdrag, som ett komplement till de särskilda bestämmelser som finns i detta avseende i de strategier som rådet antar.

Artikel 14

Utrikestjänstens säkerhetskommitté

1.   Härmed inrättas utrikestjänstens säkerhetskommitté.

Kommittén ska ledas av den operativa chefen eller en företrädare som han eller hon utser, och ska sammanträda enligt anvisningar från ordföranden eller på begäran av någon av ledamöterna. Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska bistå ordföranden i denna funktion och vid behov tillhandahålla administrativt stöd till kommitténs överläggningar.

2.   Utrikestjänsten säkerhetskommitté ska vara sammansatt av företrädare för

| — | varje medlemsstat, |
| --- | --- |

—

varje medlemsstat,

| — | säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat, |
| --- | --- |

—

säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat,

| — | säkerhetsdirektoratet vid kommissionens generaldirektorat för personal och säkerhet. |
| --- | --- |

—

säkerhetsdirektoratet vid kommissionens generaldirektorat för personal och säkerhet.

En medlemsstats delegation till utrikestjänstens säkerhetskommitté kan bestå av ledamöter från

| — | den nationella säkerhetsmyndigheten och/eller den utsedda säkerhetsmyndigheten, |
| --- | --- |

—

den nationella säkerhetsmyndigheten och/eller den utsedda säkerhetsmyndigheten,

| — | de avdelningar som ansvarar för säkerheten vid utrikesministerierna. |
| --- | --- |

—

de avdelningar som ansvarar för säkerheten vid utrikesministerierna.

3.   Kommitténs företrädare får åtföljas och motta råd av experter som de anser nödvändigt. Företrädare för andra av EU:s institutioner, byråer eller organ får bjudas in att delta när frågor som är av betydelse för deras säkerhet diskuteras.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 nedan ska utrikestjänstens säkerhetskommitté genom samråd bistå utrikestjänsten när det gäller alla säkerhetsaspekter som är relevanta för utrikestjänstens verksamhet, för huvudkontoret och unionens delegationer.

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 nedan gäller för utrikestjänstens säkerhetskommitté särskilt följande:

| a) | Den ska konsulteras om






  — | säkerhetsstrategier, riktlinjer, begrepp eller andra metoddokument som rör säkerhet, särskilt i fråga om skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och de åtgärder som ska vidtas om utrikestjänstens personal inte iakttar säkerhetsbestämmelserna, |
| --- | --- | --- |

a)

Den ska konsulteras om

—

säkerhetsstrategier, riktlinjer, begrepp eller andra metoddokument som rör säkerhet, särskilt i fråga om skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och de åtgärder som ska vidtas om utrikestjänstens personal inte iakttar säkerhetsbestämmelserna,

| — | tekniska säkerhetsaspekter som kan påverka den höga representantens beslut att lägga fram en rekommendation till rådet om att inleda förhandlingar om de informationssäkerhetsavtal som avses i artikel 10.1 a i bilaga A, |
| --- | --- |

—

tekniska säkerhetsaspekter som kan påverka den höga representantens beslut att lägga fram en rekommendation till rådet om att inleda förhandlingar om de informationssäkerhetsavtal som avses i artikel 10.1 a i bilaga A,

| — | eventuella ändringar av detta beslut. |
| --- | --- |

—

eventuella ändringar av detta beslut.

| b) | Den kan, beroende på vad som är lämpligt, konsulteras eller underrättas om frågor som rör säkerheten för personal och tillgångar vid utrikestjänstens högkvarter och unionens delegationer, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.3. |
| --- | --- |

b)

Den kan, beroende på vad som är lämpligt, konsulteras eller underrättas om frågor som rör säkerheten för personal och tillgångar vid utrikestjänstens högkvarter och unionens delegationer, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.3.

| c) | Den ska underrättas om eventuella röjanden eller förluster av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som inträffat inom Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

c)

Den ska underrättas om eventuella röjanden eller förluster av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som inträffat inom Europeiska utrikestjänsten.

5.   Varje ändring av de bestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som ingår i detta beslut och dess bilaga A ska kräva ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras företrädare i utrikestjänstens säkerhetskommitté. Ett sådant enhälligt positivt yttrande ska också krävas innan

| — | förhandlingar inleds om sådana administrativa överenskommelser som avses i artikel 10.1 b i bilaga A, |
| --- | --- |

—

förhandlingar inleds om sådana administrativa överenskommelser som avses i artikel 10.1 b i bilaga A,

| — | säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter lämnas ut i de undantagsfall som avses i punkterna 9, 11 och 12 i bilaga A VI, |
| --- | --- |

—

säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter lämnas ut i de undantagsfall som avses i punkterna 9, 11 och 12 i bilaga A VI,

| — | ansvaret hos upphovsmannen till uppgifterna övertas under de omständigheter som avses i artikel 10.4 sista meningen i bilaga A. |
| --- | --- |

—

ansvaret hos upphovsmannen till uppgifterna övertas under de omständigheter som avses i artikel 10.4 sista meningen i bilaga A.

Om ett enhälligt positivt yttrande begärs kommer detta villkor att uppfyllas om inga invändningar framförs av medlemsstaternas delegationer under kommitténs överläggningar.

6.   Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska fullt ut beakta de säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer som är i kraft i rådet och kommissionen.

7.   Utrikestjänstens säkerhetskommitté mottar förteckningen över utrikestjänstens årliga inspektioner, och inspektionsrapporterna, när de har färdigställts.

8.   Organisation av sammanträdena:

| — | Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska sammanträda minst två gånger om året. Ytterligare sammanträden, antingen med den fullständiga kommittén eller i ett format med ledamöterna av de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna eller de avdelningar som ansvarar för säkerheten vid utrikesministerierna, kan anordnas av ordföranden eller begäras av kommitténs ledamöter. |
| --- | --- |

—

Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska sammanträda minst två gånger om året. Ytterligare sammanträden, antingen med den fullständiga kommittén eller i ett format med ledamöterna av de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna eller de avdelningar som ansvarar för säkerheten vid utrikesministerierna, kan anordnas av ordföranden eller begäras av kommitténs ledamöter.

| — | Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska organisera sitt arbete så att den kan lämna rekommendationer inom särskilda områden som gäller säkerhet. Vid behov får den inrätta andra undergrupper med experter. Den ska fastställa mandatet för sådana undergrupper och ta emot deras verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

—

Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska organisera sitt arbete så att den kan lämna rekommendationer inom särskilda områden som gäller säkerhet. Vid behov får den inrätta andra undergrupper med experter. Den ska fastställa mandatet för sådana undergrupper och ta emot deras verksamhetsrapporter.

| — | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska ansvara för att utarbeta de ärenden som ska behandlas. Ordföranden ska upprätta en preliminär dagordning för varje sammanträde. Kommitténs ledamöter får föreslå ytterligare frågor för diskussion. |
| --- | --- |

—

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska ansvara för att utarbeta de ärenden som ska behandlas. Ordföranden ska upprätta en preliminär dagordning för varje sammanträde. Kommitténs ledamöter får föreslå ytterligare frågor för diskussion.

Artikel 15

Säkerhetsinspektioner

1.   Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska se till att säkerhetsinspektioner görs regelbundet vid utrikestjänstens huvudkontor och i unionens delegationer för att bedöma säkerhetsåtgärdernas lämplighet och kontrollera att de uppfyller kraven i detta beslut. Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat får när så är lämpligt utse experter som ska delta i säkerhetsinspektioner vid de EU- byråer och EU-organ som inrättats enligt avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget.

2.   Utrikestjänstens säkerhetsinspektioner genomförs under ledning av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat och, när så är lämpligt, med stöd av säkerhetsexperter som företräder andra EU-institutioner eller medlemsstater, särskilt i samband med de åtgärder som avses i artikel 3.3.

3.   Utrikestjänsten får vid behov stödja sig på relevant expertis i medlemsstaterna, rådets generalsekretariat och kommissionen.

Vid behov kan berörda säkerhetsexperter som är baserade i medlemsstaternas representationer i tredjestaterna och/eller företrädare för medlemsstaternas diplomatiska säkerhetsavdelningar bjudas in att delta i säkerhetsinspektionen vid unionsdelegationen.

4.   Genomförandebestämmelser för denna artikel med avseende på skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter anges i bilaga A III.

Artikel 16

Utvärderingsbesök

Utvärderingsbesök ska anordnas för att utröna ändamålsenligheten i de säkerhetsåtgärder som tillämpas i en tredjestat eller vid en internationell organisation för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som utbyts inom ramen för en administrativ överenskommelse i enlighet med artikel 10.1 b i bilaga A.

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat får utse experter som ska delta i utvärderingsbesök i tredjestater eller vid internationella organisationer med vilka EU har ingått ett informationssäkerhetsavtal i enlighet med artikel 10.1 a i bilaga A.

Artikel 17

Planering inför oförutsedda avbrott

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska bistå den operative chefen med förvaltningen av de säkerhetsrelaterade aspekterna på utrikestjänstens processer för oförutsedda avbrott som en del av utrikestjänstens övergripande planeringen inför oförutsedda avbrott.

Artikel 18

Reserekommendationer för tjänsteresor utanför EU

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska garantera tillgången till reserekommendationer när det gäller tjänsteresor utanför EU för personal som utrikestjänsten ansvarar för, och därvid utnyttja resurserna hos alla berörda avdelningar vid utrikestjänsten – särskilt EU:s lägescentral, EU Intcen, de geografiska avdelningarna och unionens delegationer.

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ger, på begäran, och med hjälp av ovannämnda resurser, särskilda reserekommendationer för sådana tjänsteresor som anställda som utrikestjänsten ansvarar för företar till tredjestater där hög risk eller förhöjd risknivå föreligger.

Artikel 19

Hälsa och säkerhet

Utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser kompletterar utrikestjänstens bestämmelser för skydd av hälsa och säkerhet, antagna av den höga representanten.

Artikel 20

Genomförande och översyn

1.   Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska, efter samråd med utrikestjänstens säkerhetskommitté, när så är lämpligt godkänna säkerhetsstrategier eller säkerhetsriktlinjer avseende de åtgärder som krävs för genomförandet av dessa bestämmelser vid utrikestjänsten, och ska bygga upp den nödvändiga kapaciteten, som ska täcka alla säkerhetsaspekter, i nära samarbete med medlemsstaternas behöriga säkerhetsmyndigheter och med stöd av berörda myndigheter i EU-institutionerna.

2.   I enlighet med artikel 4.5 i rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta får övergångsbestämmelser användas, vid behov genom servicenivåavtal med berörda avdelningar inom rådets generalsekretariat och kommissionen.

3.   Den höga representanten ska sörja för en övergripande enhetlig tillämpning av detta beslut, och ska se till att dessa säkerhetsbestämmelser ses över regelbundet.

4.   Utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser ska genomföras i nära samarbete med medlemsstaternas behöriga säkerhetsmyndigheter, säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat och säkerhetsdirektorat vid kommissionens generaldirektorat för personal och säkerhet

5.   Utrikestjänsten ska se till att samtliga aspekter av säkerhetsprocessen beaktas inom utrikestjänstens krishanteringssystem.

6.   Den operativa chefen i egenskap av säkerhetsmyndighet och chefen för utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

Artikel 21

Ersättande av tidigare beslut

1.   Detta beslut upphäver och ersätter beslutet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 juni 2011 om säkerhetsbestämmelser för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (3).

2.   Genom detta beslut upphävs beslutet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 23 februari 2011 om utnämnande av och arbetsuppgifter för Europeiska utrikestjänstens delegerade säkerhetsmyndighet.

Artikel 22

Slutbestämmelser

Detta beslut träder i kraft samma dag som det undertecknas.

Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

De behöriga myndigheterna vid utrikestjänsten ska vederbörligen och i god tid informera all personal som omfattas av detta beslut och dess bilagor, om innehållet i, ikraftträdandet av och eventuella senare ändringar av detta beslut och dess bilagor.

Utfärdat i Bryssel den 19 april 2013.

Den höga representanten

C. ASHTON

---

(1)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 30.

1

(2)  EUT C 304, 15.10.2011, s. 5.

2

(3)  EUT C 304, 15.10.2011, s. 5.

3

---

BILAGA A

PRINCIPER OCH NORMER FÖR SKYDD AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

Artikel 1

Syfte, tillämpningsområde och definitioner

1.   I denna bilaga anges de grundläggande principerna och miniminormerna för säkerhet när det gäller skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

2.   Dessa grundläggande principer och miniminormer ska gälla utrikestjänsten och personal som utrikestjänsten ansvarar för såsom avses och enligt definitionerna i artiklarna 1 och 2 i detta beslut.

Artikel 2

Definition av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, säkerhetsskyddsklassificering och säkerhetsskyddsmarkeringar

1.   Med säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter avses uppgifter eller material som placerats på en EU-säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och vars obehöriga röjande skulle kunna åsamka Europeiska unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen olika grader av skada.

2.   Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska placeras in på följande säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer:

| a) | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra synnerligt men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen. |
| --- | --- |

a)

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra synnerligt men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen.

| b) | SECRET UE/EU SECRET: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra betydande men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen. |
| --- | --- |

b)

SECRET UE/EU SECRET: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra betydande men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen.

| c) | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra ett inte obetydligt men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen. |
| --- | --- |

c)

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra ett inte obetydligt men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen.

| d) | RESTREINT UE/EU RESTRICTED: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra endast ringa men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters intressen. |
| --- | --- |

d)

RESTREINT UE/EU RESTRICTED: uppgifter och material vars obehöriga röjande skulle kunna medföra endast ringa men för Europeiska unionens eller en eller flera medlemsstaters intressen.

3.   Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska förses med en säkerhetsskyddsmarkering i enlighet med punkt 2. De kan vara försedda med ytterligare markeringar för att ange vilket verksamhetsområde de avser, fastställa upphovsmannen, begränsa utlämning, begränsa användningen eller ange villkor för utlämnande.

Artikel 3

Regler för säkerhetsskyddsklassificeringen

1.   Utrikestjänsten ska förvissa sig om att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter placeras på en lämplig säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, tydligt identifieras som säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och endast behåller sin säkerhetsskyddsklassificeringsnivå så länge som krävs.

2.   Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får inte inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och uppgifterna får inte upphöra att vara säkerhetsskyddsklassificerade, och inte heller får några av de markeringar som avses i artikel 2.3 ändras eller avlägsnas utan föregående skriftligt medgivande från upphovsmannen.

3.   Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska, efter samråd med utrikestjänstens säkerhetskommitté enligt artikel 14.5 i detta beslut, godkänna en säkerhetsstrategi för utarbetande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, som ska inbegripa en praktisk vägledning för säkerhetsklassificering.

Artikel 4

Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska skyddas i enlighet med detta beslut.

2.   En innehavare av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska vara ansvarig för att skydda dessa uppgifter i enlighet med detta beslut.

3.   Om medlemsstaterna inför säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med en nationell säkerhetsklassificering i utrikestjänstens strukturer eller nät ska utrikestjänsten skydda uppgifterna i enlighet med de krav som gäller för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på motsvarande nivå i enlighet med jämförelsetabellen för säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer i tillägg B till rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

Utrikestjänsten ska fastställa lämpliga förfaranden för att föra noggranna register avseende upphovsmannen till

| — | säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utrikestjänsten mottar, och |
| --- | --- |

—

säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utrikestjänsten mottar, och

| — | källmaterial som ingår i säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som upprättats av utrikestjänsten. |
| --- | --- |

—

källmaterial som ingår i säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som upprättats av utrikestjänsten.

Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska informeras om dessa förfaranden.

4.   Stora mängder eller sammanställningar av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter kan motivera ett skydd som motsvarar en högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än vad som gäller de enskilda beståndsdelarna.

Artikel 5

Personalsäkerhet för hantering av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

1.   Personalsäkerhet innebär tillämpning av åtgärder som ska garantera att tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter endast beviljas personer

| — | som har behov av informationen för arbetet, |
| --- | --- |

—

som har behov av informationen för arbetet,

| — | som, när det gäller tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, har säkerhetsprövats för den berörda nivån, eller på annat sätt vederbörligen bemyndigats i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar, och |
| --- | --- |

—

som, när det gäller tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, har säkerhetsprövats för den berörda nivån, eller på annat sätt vederbörligen bemyndigats i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar, och

| — | som har upplysts om sitt ansvar. |
| --- | --- |

—

som har upplysts om sitt ansvar.

2.   Genom förfaranden för personalsäkerhetsgodkännande ska det fastställas om en person kan få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerad EU-information, med beaktande av vederbörandes lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet.

3.   Alla personer ska informeras om och skriftligen bekräfta sitt ansvar när det gäller att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med detta beslut innan de ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och därefter med jämna mellanrum.

4.   Genomförandebestämmelser för denna artikel anges i bilaga A I.

Artikel 6

Fysisk säkerhet för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

1.   Med fysisk säkerhet avses tillämpningen av fysiska och tekniska skyddsåtgärder för att avskräcka från obehörig tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

2.   Fysiska säkerhetsåtgärder ska vara utformade för att förhindra intrång i smyg eller genom tvång, avskräcka, hindra och avslöja otillåtna handlingar och möjliggöra olika behandling av personalen med avseende på deras tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter utifrån principen om behovsenlig behörighet. Sådana åtgärder ska fastställas utifrån en riskhanteringsprocess.

3.   Åtgärder för fysisk säkerhet ska införas i alla lokaler, byggnader, kontor, rum och andra utrymmen i vilka säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras eller förvaras, inklusive utrymmen som inhyser de kommunikations- och informationssystem som avses i artikel 8.2.

4.   Utrymmen där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre förvaras ska fastställas som säkerhetsutrymmen i enlighet med bilaga A II och godkännas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

5.   Endast godkänd utrustning eller godkända anordningar ska användas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre.

6.   Genomförandebestämmelser för denna artikel anges i bilaga A II.

Artikel 7

Hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Hanteringen av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter är tillämpning av administrativa åtgärder som avser att kontrollera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter genom hela deras livscykel i syfte att komplettera åtgärder som anges i artiklarna 5, 6 och 8 och därigenom avskräcka, upptäcka och avhjälpa avsiktlig eller oavsiktlig läcka eller förlust av dessa uppgifter. Sådana åtgärder gäller särskilt upprättande, registrering, kopiering, översättning, befordran, hantering, förvaring och förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

2.   Uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska registreras för säkerhetsändamål innan de lämnas ut och när de tas emot. De behöriga myndigheterna vid utrikestjänsten ska i detta syfte inrätta ett registreringssystem. Uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska registreras i de därför avsedda registren.

3.   Avdelningar och utrymmen inom vilka säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras eller förvaras ska inspekteras med jämna mellanrum av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

4.   Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska transporteras mellan enheter och utrymmen utanför fysiskt skyddade områden på följande sätt:

| a) | Som allmän regel ska säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överföras elektroniskt med skydd av kryptoprodukter som godkänts i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut och enligt klart definierade operativa säkerhetsförfaranden. |
| --- | --- |

a)

Som allmän regel ska säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överföras elektroniskt med skydd av kryptoprodukter som godkänts i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut och enligt klart definierade operativa säkerhetsförfaranden.

| b) | Om de medel som avses i led a inte används ska säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överföras antingen






  i) | elektroniskt (t.ex. USB-minnen, cd-skivor, hårddiskar) som skyddas med kryptoprodukter som godkänts i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Om de medel som avses i led a inte används ska säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överföras antingen

i)

elektroniskt (t.ex. USB-minnen, cd-skivor, hårddiskar) som skyddas med kryptoprodukter som godkänts i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut, eller

| ii) | i alla övriga fall, som föreskrivet av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet i enlighet med de relevanta skyddsåtgärderna i bilaga A III avsnitt V. |
| --- | --- |

ii)

i alla övriga fall, som föreskrivet av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet i enlighet med de relevanta skyddsåtgärderna i bilaga A III avsnitt V.

5.   Genomförandebestämmelser för denna artikel anges i bilaga A III.

Artikel 8

Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som hanteras i kommunikations- och informationssystem

1.   Med informationssäkring på området kommunikations- och informationssystem avses förvissningar om att dessa system kommer att skydda den information de hanterar och kommer att fungera som de ska när det krävs, under kontroll av behöriga användare. Verkningsfull informationssäkring ska garantera lämpliga nivåer för konfidentialitet, riktighet, tillgänglighet, oavvislighet och autenticitet. Informationssäkring ska grunda sig på en riskhanteringsprocess.

2.   Med kommunikations- och informationssystem avses varje system som gör det möjligt att hantera information i elektronisk form. Ett kommunikations- och informationssystem ska innefatta alla de resurser som krävs för att det ska fungera, inklusive infrastruktur, organisation, personal och informationsresurser. Denna bilaga ska tillämpas på alla kommunikations- och informationssystem vid utrikestjänsten som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

3.   Dessa kommunikations- och informationssystem ska hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med informationssäkringsbegreppet.

4.   Alla kommunikations- och informationssystem som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska genomgå en ackrediteringsprocess. Ackrediteringen ska syfta till att skapa förvissning om att alla lämpliga säkerhetsåtgärder har vidtagits och att tillräckligt hög skyddsnivå för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna och systemen har uppnåtts i enlighet med detta beslut. I redovisningen av ackrediteringen ska fastställas högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för den information som får hanteras av ett system och motsvarande villkor.

5.   System som hanterar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och högre ska skyddas på sådant sätt att uppgifterna inte kan läcka ut genom oavsiktlig elektromagnetisk strålning (tempest-säkerhetsåtgärder).

6.   Om de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna skyddas med hjälp av kryptoprodukter ska sådana produkter godkännas i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut.

7.   När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överförs elektroniskt ska godkända kryptoprodukter användas. Trots detta krav får specifika förfaranden i krissituationer eller specifika tekniska konfigurationer enligt bilaga A IV tillämpas.

8.   I enlighet med artikel 7.6 i detta beslut kommer följande funktioner för informationssäkring att inrättas i den utsträckning som krävs:

| a) | En myndighet för informationssäkring. |
| --- | --- |

a)

En myndighet för informationssäkring.

| b) | En tempestmyndighet. |
| --- | --- |

b)

En tempestmyndighet.

| c) | En kryptogodkännande myndighet. |
| --- | --- |

c)

En kryptogodkännande myndighet.

| d) | En kryptodistribuerande myndighet. |
| --- | --- |

d)

En kryptodistribuerande myndighet.

9.   I enlighet med artikel 7.7 i detta beslut ska det för varje system inrättas

| a) | en ackrediteringsmyndighet för säkerhet, och |
| --- | --- |

a)

en ackrediteringsmyndighet för säkerhet, och

| b) | en driftsansvarig myndighet för informationssäkring. |
| --- | --- |

b)

en driftsansvarig myndighet för informationssäkring.

10.   Genomförandebestämmelser för denna artikel anges i bilaga A IV.

Artikel 9

Industrisäkerhet

1.   Med industrisäkerhet avses tillämpningen av åtgärder för att garantera att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas av entreprenörer eller underentreprenörer vid kontraktsförhandlingar och under hela löptiden av kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal. Som allmän regel ska sådana kontrakt inte omfatta tillgång till uppgifter som klassificeras TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.

2.   Utrikestjänsten får genom kontrakt anförtro arbetsuppgifter som omfattar eller medför tillgång till eller hantering eller lagring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till industrienheter eller andra enheter som är registrerade i en medlemsstat, eller i en tredjestat med vilken ett informationssäkerhetsavtal eller en administrativ överenskommelse enligt artikel 10.1 i bilaga A har ingåtts.

3.   Utrikestjänsten som är kontraktsslutande myndighet, ska säkerställa att de miniminormer för industrisäkerhet som fastställs i detta beslut, och som det hänvisas till i kontraktet, följs när industrienheter eller andra enheter tilldelas kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal. Den ska se till att sådana miniminormer följs i den berörda nationella säkerhetsmyndigheten/utsedda säkerhetsmyndigheten.

4.   Entreprenörer eller underentreprenörer som är registrerade i en medlemsstat och som deltar i säkerhetsskyddsklassificerade kontrakt eller underkontrakt som kräver att de hanterar och förvarar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET i sina lokaler, antingen när de genomför sådana kontrakt eller innan kontraktet ingås, ska inneha ett personalsäkerhetsgodkännande av verksamhetsställe på motsvarande säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, som utfärdats av den nationella säkerhetsmyndigheten, den utsedda säkerhetsmyndigheten eller en annan behörig säkerhetsmyndighet i den berörda medlemsstaten.

5.   Entreprenörens eller underentreprenörens personal som för genomförandet av ett kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal behöver ha tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET ska inneha ett personalsäkerhetsskyddsgodkännande som utfärdats av en nationell säkerhetsmyndighet, utsedd säkerhetsmyndighet eller annan behörig säkerhetsmyndighet i enlighet med nationella lagar och andra författningar samt de miniminormer som fastställs i bilaga A I.

6.   Genomförandebestämmelser för denna artikel anges i bilaga A V.

Artikel 10

Utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med tredjestater och internationella organisationer

1.   Utrikestjänsten kan endast utbyta säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med en tredjestat eller en internationell organisation om

| a) | det finns ett gällande informationssäkerhetsavtal mellan EU och den berörda tredjestaten eller den internationella organisationen, som ingåtts i enlighet med artikel 37 i EU-fördraget och artikel 218 i EUF-fördraget, eller |
| --- | --- |

a)

det finns ett gällande informationssäkerhetsavtal mellan EU och den berörda tredjestaten eller den internationella organisationen, som ingåtts i enlighet med artikel 37 i EU-fördraget och artikel 218 i EUF-fördraget, eller

| b) | det finns en gällande administrativa överenskommelse mellan den höga representanten och de behöriga säkerhetsmyndigheterna i den tredjestaten eller den internationella organisationen, avseende utbyte av uppgifter som i princip inte har högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än RESTREINT UE/EU RESTRICTED, som ingåtts i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.5 i detta beslut, eller |
| --- | --- |

b)

det finns en gällande administrativa överenskommelse mellan den höga representanten och de behöriga säkerhetsmyndigheterna i den tredjestaten eller den internationella organisationen, avseende utbyte av uppgifter som i princip inte har högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än RESTREINT UE/EU RESTRICTED, som ingåtts i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14.5 i detta beslut, eller

| c) | det finns en tillämplig ram eller ett särskilt avtal om deltagande mellan EU och den berörda tredjestaten inom ramen för GSFP-krishanteringsinsatsen, som ingåtts i enlighet med artikel 37 i EU-fördraget och artikel 218 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

c)

det finns en tillämplig ram eller ett särskilt avtal om deltagande mellan EU och den berörda tredjestaten inom ramen för GSFP-krishanteringsinsatsen, som ingåtts i enlighet med artikel 37 i EU-fördraget och artikel 218 i EUF-fördraget,

och de villkor som anges i det instrumentet har uppfyllts.

Undantag från huvudregeln ovan anges i bilaga A VI avsnitt V.

2.   De administrativa överenskommelser som avses i punkt 1 b ska innehålla bestämmelser som sörjer för att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som tredjestater eller internationella organisationer får, skyddas på ett sätt som är lämpligt med avseende på deras säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och enligt miniminormer som inte är mindre stränga än de som fastställs i detta beslut.

Uppgifter som utbyts på grundval av sådana avtal som avses i punkt 1 c ska begränsas till uppgifter om GSFP-insatser där den berörda tredjestaten deltar på grundval av dessa avtal och i enlighet med bestämmelserna i dessa.

3.   Utvärderingsbesök i tredjestater eller internationella organisationer, enligt vad som avses i artikel 16 i detta beslut ska anordnas för att utröna säkerhetsåtgärdernas ändamålsenlighet när det gäller att skydda eventuella säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som utbyts.

4.   Beslutet att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som innehas av utrikestjänsten till en tredjestat eller internationell organisation ska fattas i varje enskilt fall beroende på uppgifternas karaktär och innehåll, mottagarens behovsenliga behörighet och den fördel som EU vinner därigenom.

Utrikestjänsten ska inhämta skriftligt medgivande från sådana enheter som har lämnat säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som källmaterial för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som utrikestjänsten har upprättat, för att fastställa att det inte finns några hinder för ett utlämnande.

Om det inte är utrikestjänsten som är upphovsman till de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifterna, ska utrikestjänsten först söka ett skriftligt medgivande från upphovsmannen.

Om utrikestjänsten emellertid inte kan fastställa upphovsmannen ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet överta upphovsmannens ansvar efter ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänstens säkerhetskommitté.

5.   Genomförandebestämmelser för denna artikel anges i bilaga A VI.

Artikel 11

Överträdelser av säkerhetsbestämmelserna och röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Eventuella överträdelser eller misstänkta överträdelser av säkerhetsbestämmelserna, och eventuella röjanden eller misstänkta röjanden av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska omedelbart rapporteras till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, som när så är lämpligt ska informera säkerhetsdirektoratet vid kommissionens generaldirektoratet för personal och säkerhet, samt säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat, berörda medlemsstater eller andra berörda enheter.

2.   Om det är känt eller om det föreligger rimliga skäl att misstänka att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter har röjts eller förlorats, ska utrikestjänstens säkerhetsdirektorat informera kommissionens säkerhetsdirektorat, säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat eller den nationella säkerhetsmyndigheten i den berörda medlemsstaten, eller andra berörda enheter, beroende på vad som är lämpligt, och ska vidta alla lämpliga åtgärder i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar för att

| a) | bedöma den potentiella skada som åsamkats EU:s eller medlemsstaternas intressen, |
| --- | --- |

a)

bedöma den potentiella skada som åsamkats EU:s eller medlemsstaternas intressen,

| b) | vidta lämpliga åtgärder för att förhindra ett upprepande, |
| --- | --- |

b)

vidta lämpliga åtgärder för att förhindra ett upprepande,

| c) | säkra bevis, |
| --- | --- |

c)

säkra bevis,

| d) | se till att personal som inte direkt berörs av brottet utreder ärendet för att fastställa fakta, |
| --- | --- |

d)

se till att personal som inte direkt berörs av brottet utreder ärendet för att fastställa fakta,

| e) | informera de berörda myndigheterna om händelsens effekter och vilka åtgärder som har vidtagits, och |
| --- | --- |

e)

informera de berörda myndigheterna om händelsens effekter och vilka åtgärder som har vidtagits, och

| f) | underrätta upphovsmannen. |
| --- | --- |

f)

underrätta upphovsmannen.

3.   Alla anställda som utrikestjänsten ansvarar för och som är ansvariga för en överträdelse av säkerhetsbestämmelserna som anges i detta beslut kan komma att underkastas disciplinära åtgärder enligt tillämpliga bestämmelser och föreskrifter.

Varje person som är ansvarig för röjande eller förlust av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska underkastas disciplinära och/eller rättsliga åtgärder enligt tillämpliga lagar, bestämmelser och andra författningar.

Säkerhetsdirektoratet vid kommissionens generaldirektoratet för personal och säkerhet, säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat eller den nationella säkerhetsmyndigheten i den berörda medlemsstaten, eller andra berörda enheter ska omedelbart underrättas, beroende på vad som är lämpligt.

4.   Medan en undersökning av överträdelsen och/eller röjandet pågår får chefen för utrikestjänstens säkerhetsdirektorat tillfälligt dra in denna persons tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och till Europeiska utrikestjänstens lokaler. Säkerhetsdirektoratet vid kommissionens generaldirektoratet för personal och säkerhet, säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat eller den nationella säkerhetsmyndigheten i medlemsstaten/medlemsstaterna, eller andra berörda enheter ska omedelbart underrättas om detta beslut.

---

BILAGA A I

PERSONALSÄKERHET

I.   INLEDNING

| 1. | Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 5 i bilaga A. Den anger särskilt de kriterier som utrikestjänsten ska tillämpa för att fastställa huruvida en person med beaktande av vederbörandes lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet kan beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, och de utredningsförfaranden och administrativa förfaranden som ska tillämpas för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 5 i bilaga A. Den anger särskilt de kriterier som utrikestjänsten ska tillämpa för att fastställa huruvida en person med beaktande av vederbörandes lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet kan beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, och de utredningsförfaranden och administrativa förfaranden som ska tillämpas för detta ändamål.

| 2. | ”Personalsäkerhetsgodkännande” för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter är en förklaring från en behörig myndighet i en medlemsstat, som görs efter en säkerhetsprövning utförd av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och som garanterar att en person, förutsatt att hans eller hennes behovsenliga behörighet har fastställts, får beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en viss nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre) till och med ett angivet datum; sådana personer sägs vara ”säkerhetsprövade”. |
| --- | --- |

2.

”Personalsäkerhetsgodkännande” för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter är en förklaring från en behörig myndighet i en medlemsstat, som görs efter en säkerhetsprövning utförd av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och som garanterar att en person, förutsatt att hans eller hennes behovsenliga behörighet har fastställts, får beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en viss nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre) till och med ett angivet datum; sådana personer sägs vara ”säkerhetsprövade”.

| 3. | ”Intyg om personalsäkerhetsgodkännande” är ett intyg som utfärdats av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet och som fastställer att en person har genomgått säkerhetsprövning, och upp till vilken säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen kan beviljas tillgång, giltighetstiden för det relevanta personalsäkerhetsgodkännandet samt den dag när själva intyget löper ut. |
| --- | --- |

3.

”Intyg om personalsäkerhetsgodkännande” är ett intyg som utfärdats av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet och som fastställer att en person har genomgått säkerhetsprövning, och upp till vilken säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen kan beviljas tillgång, giltighetstiden för det relevanta personalsäkerhetsgodkännandet samt den dag när själva intyget löper ut.

| 4. | ”Tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter” är ett tillstånd av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet som beviljas i enlighet med detta beslut efter det att ett personalsäkerhetsgodkännande har utfärdats av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat, och som intygar att en person, förutsatt att hans eller hennes behovsenliga behörighet har fastställts, beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en viss nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre) till och med ett angivet datum; sådana personer sägs vara ”säkerhetsprövade”. |
| --- | --- |

4.

”Tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter” är ett tillstånd av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet som beviljas i enlighet med detta beslut efter det att ett personalsäkerhetsgodkännande har utfärdats av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat, och som intygar att en person, förutsatt att hans eller hennes behovsenliga behörighet har fastställts, beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en viss nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre) till och med ett angivet datum; sådana personer sägs vara ”säkerhetsprövade”.

II.   BEVILJANDE AV TILLGÅNG TILL SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 5. | Tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED kräver inte någon säkerhetsprövning och beviljas efter det att






  a) | personens rättsliga eller avtalsmässiga koppling till utrikestjänsten har fastställts, |
| --- | --- | --- |

5.

Tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED kräver inte någon säkerhetsprövning och beviljas efter det att

a)

personens rättsliga eller avtalsmässiga koppling till utrikestjänsten har fastställts,

| b) | personens behovsenliga behörighet har fastställts, |
| --- | --- |

b)

personens behovsenliga behörighet har fastställts,

| c) | personen har informerats om säkerhetsbestämmelserna och säkerhetsförfarandena för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och skriftligen bekräftat sitt ansvar att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

c)

personen har informerats om säkerhetsbestämmelserna och säkerhetsförfarandena för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och skriftligen bekräftat sitt ansvar att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med detta beslut.

| 6. | En person får endast beviljas tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre efter det att






  a) | personens behovsenliga behörighet har fastställts, |
| --- | --- | --- |

6.

En person får endast beviljas tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre efter det att

a)

personens behovsenliga behörighet har fastställts,

| b) | personen har fått personalsäkerhetsgodkännande för respektive nivå eller på annat sätt vederbörligen bemyndigats i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar, och |
| --- | --- |

b)

personen har fått personalsäkerhetsgodkännande för respektive nivå eller på annat sätt vederbörligen bemyndigats i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar, och

| c) | personen har informerats om säkerhetsbestämmelserna och säkerhetsförfarandena för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och skriftligen bekräftat sitt ansvar i fråga om skyddet av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

c)

personen har informerats om säkerhetsbestämmelserna och säkerhetsförfarandena för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och skriftligen bekräftat sitt ansvar i fråga om skyddet av sådana uppgifter.

| 7. | Utrikestjänsten ska fastställa de befattningar i dess strukturer för vilka det krävs tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre och för vilka det därför krävs ett personalsäkerhetsgodkännande upp till den berörda nivån, i enlighet med artikel 4 ovan. |
| --- | --- |

7.

Utrikestjänsten ska fastställa de befattningar i dess strukturer för vilka det krävs tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre och för vilka det därför krävs ett personalsäkerhetsgodkännande upp till den berörda nivån, i enlighet med artikel 4 ovan.

| 8. | Utrikestjänstens personal ska ange om de är medborgare i mer än ett land. |
| --- | --- |

8.

Utrikestjänstens personal ska ange om de är medborgare i mer än ett land.

Förfaranden vid utrikestjänsten för begäran om personalsäkerhetsgodkännande

| 9. | För utrikestjänstens personal ska utrikestjänstens tillsättningsmyndighet översända det ifyllda frågeformuläret om personalsäkerhet till den nationella säkerhetsmyndigheten i den medlemsstat där personen är medborgare med en begäran om att en säkerhetsprövning genomförs för den säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen kommer att behöva ha tillgång till. |
| --- | --- |

9.

För utrikestjänstens personal ska utrikestjänstens tillsättningsmyndighet översända det ifyllda frågeformuläret om personalsäkerhet till den nationella säkerhetsmyndigheten i den medlemsstat där personen är medborgare med en begäran om att en säkerhetsprövning genomförs för den säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen kommer att behöva ha tillgång till.

| 10. | När en person är medborgare i mer än ett land ska begäran om prövning ställas till den nationella säkerhetsmyndigheten i det land under vars medborgarskap personen har rekryterats. |
| --- | --- |

10.

När en person är medborgare i mer än ett land ska begäran om prövning ställas till den nationella säkerhetsmyndigheten i det land under vars medborgarskap personen har rekryterats.

| 11. | När utrikestjänsten får kännedom om information som är relevant för en säkerhetsprövning och som avser en person som har ansökt om ett personalsäkerhetsgodkännande, ska den i enlighet med tillämpliga bestämmelser och föreskrifter meddela berörd nationell säkerhetsmyndighet detta. |
| --- | --- |

11.

När utrikestjänsten får kännedom om information som är relevant för en säkerhetsprövning och som avser en person som har ansökt om ett personalsäkerhetsgodkännande, ska den i enlighet med tillämpliga bestämmelser och föreskrifter meddela berörd nationell säkerhetsmyndighet detta.

| 12. | När säkerhetsprövningen har slutförts ska den berörda nationella säkerhetsmyndigheten meddela utrikestjänstens säkerhetsdirektorat resultatet av en sådan prövning.






  (a) | När säkerhetsprövningen leder fram till bedömningen att ingenting negativt är känt som skulle kunna ifrågasätta personens lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet, får utrikestjänstens säkerhetsmyndighet bevilja personen i fråga tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till respektive säkerhetsskyddsklassificeringsnivå till och med ett angivet datum. |
| --- | --- | --- |

12.

När säkerhetsprövningen har slutförts ska den berörda nationella säkerhetsmyndigheten meddela utrikestjänstens säkerhetsdirektorat resultatet av en sådan prövning.

(a)

När säkerhetsprövningen leder fram till bedömningen att ingenting negativt är känt som skulle kunna ifrågasätta personens lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet, får utrikestjänstens säkerhetsmyndighet bevilja personen i fråga tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till respektive säkerhetsskyddsklassificeringsnivå till och med ett angivet datum.

| (b) | Utrikestjänsten ska vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att villkor eller begränsningar som införts av de nationella säkerhetsmyndigheten genomförs på vederbörligt sätt. Den nationella säkerhetsmyndigheten kommer att underrättas om resultatet. |
| --- | --- |

(b)

Utrikestjänsten ska vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att villkor eller begränsningar som införts av de nationella säkerhetsmyndigheten genomförs på vederbörligt sätt. Den nationella säkerhetsmyndigheten kommer att underrättas om resultatet.

| c) | När säkerhetsprövningen inte leder fram till en sådan positiv bedömning ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet meddela den berörda personen, som kan begära att bli hörd av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet får anhålla hos den behöriga nationella säkerhetsmyndigheten om eventuella ytterligare förtydliganden som enligt nationella lagar och andra författningar kan lämnas. Om resultatet bekräftas ska tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter inte beviljas. I så fall ska utrikestjänsten vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att den sökande nekas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

c)

När säkerhetsprövningen inte leder fram till en sådan positiv bedömning ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet meddela den berörda personen, som kan begära att bli hörd av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet får anhålla hos den behöriga nationella säkerhetsmyndigheten om eventuella ytterligare förtydliganden som enligt nationella lagar och andra författningar kan lämnas. Om resultatet bekräftas ska tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter inte beviljas. I så fall ska utrikestjänsten vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att den sökande nekas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| 13. | Säkerhetsprövningen och dess resultat, på vilka utrikestjänsten grundar sitt beslut att bevilja eller inte bevilja tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, ska omfattas av gällande lagar och andra författningar i den berörda medlemsstaten, inklusive de som gäller överklaganden. Beslut som har fattats av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska kunna överklagas i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställts i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1) (nedan kallade tjänsteföreskrifterna). |
| --- | --- |

13.

Säkerhetsprövningen och dess resultat, på vilka utrikestjänsten grundar sitt beslut att bevilja eller inte bevilja tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, ska omfattas av gällande lagar och andra författningar i den berörda medlemsstaten, inklusive de som gäller överklaganden. Beslut som har fattats av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska kunna överklagas i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställts i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1) (nedan kallade tjänsteföreskrifterna).

| 14. | Så länge personalsäkerhetsgodkännandet är giltigt ska de försäkringar på vilka det grundar sig omfatta den berörda personens samtliga uppdrag inom utrikestjänsten, rådets generalsekretariat och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Så länge personalsäkerhetsgodkännandet är giltigt ska de försäkringar på vilka det grundar sig omfatta den berörda personens samtliga uppdrag inom utrikestjänsten, rådets generalsekretariat och kommissionen.

| 15. | Om en persons tjänstgöringsperiod inte påbörjas inom tolv månader från det att utrikestjänstens säkerhetsmyndighet underrättas om resultatet av säkerhetsprövningen, eller om det har skett ett avbrott på 12 månader eller mer i personens tjänstgöring, då vederbörande inte har varit anställda vid utrikestjänsten, vid andra av EU:s institutioner, byråer och organ, eller i en befattning vid en nationell myndighet i en medlemsstat som kräver tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, ska detta resultat översändas till den berörda nationella säkerhetsmyndigheten för en bekräftelse av att det fortfarande är giltigt och riktigt. |
| --- | --- |

15.

Om en persons tjänstgöringsperiod inte påbörjas inom tolv månader från det att utrikestjänstens säkerhetsmyndighet underrättas om resultatet av säkerhetsprövningen, eller om det har skett ett avbrott på 12 månader eller mer i personens tjänstgöring, då vederbörande inte har varit anställda vid utrikestjänsten, vid andra av EU:s institutioner, byråer och organ, eller i en befattning vid en nationell myndighet i en medlemsstat som kräver tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, ska detta resultat översändas till den berörda nationella säkerhetsmyndigheten för en bekräftelse av att det fortfarande är giltigt och riktigt.

| 16. | Om utrikestjänsten får kännedom om en säkerhetsrisk som avser en person med ett giltigt personalsäkerhetsgodkännande, ska den i enlighet med tillämpliga bestämmelser meddela detta till den berörda nationella säkerhetsmyndigheten. Om en nationell säkerhetsmyndighet meddelar utrikestjänsten att det inte längre finns stöd för den positiva bedömning som gjorts i överensstämmelse med punkt 12 a av en person med ett giltigt tillstånd att tillgå säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får utrikestjänstens säkerhetsmyndighet be den behöriga nationella säkerhetsmyndigheten om ytterligare klargöranden i överensstämmelse med nationella lagar och andra författningar. Om de negativa uppgifterna bekräftas ska ovannämnda tillstånd återkallas och personen ska uteslutas från tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och från tjänster där sådan tillgång är möjlig eller där personen i fråga kan äventyra säkerheten. |
| --- | --- |

16.

Om utrikestjänsten får kännedom om en säkerhetsrisk som avser en person med ett giltigt personalsäkerhetsgodkännande, ska den i enlighet med tillämpliga bestämmelser meddela detta till den berörda nationella säkerhetsmyndigheten. Om en nationell säkerhetsmyndighet meddelar utrikestjänsten att det inte längre finns stöd för den positiva bedömning som gjorts i överensstämmelse med punkt 12 a av en person med ett giltigt tillstånd att tillgå säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får utrikestjänstens säkerhetsmyndighet be den behöriga nationella säkerhetsmyndigheten om ytterligare klargöranden i överensstämmelse med nationella lagar och andra författningar. Om de negativa uppgifterna bekräftas ska ovannämnda tillstånd återkallas och personen ska uteslutas från tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och från tjänster där sådan tillgång är möjlig eller där personen i fråga kan äventyra säkerheten.

| 17. | Varje beslut att återkalla ett tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter från en person som är anställd vid utrikestjänsten och, när så är lämpligt, skälen till detta, ska meddelas den berörda personen, som kan begära att få höras av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. Information från en nationell säkerhetsmyndighet ska omfattas av gällande relevanta lagar och andra författningar i den berörda medlemsstaten, även i fråga om överklaganden. Beslut av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska kunna överklagas i enlighet med tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

17.

Varje beslut att återkalla ett tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter från en person som är anställd vid utrikestjänsten och, när så är lämpligt, skälen till detta, ska meddelas den berörda personen, som kan begära att få höras av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. Information från en nationell säkerhetsmyndighet ska omfattas av gällande relevanta lagar och andra författningar i den berörda medlemsstaten, även i fråga om överklaganden. Beslut av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska kunna överklagas i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

| 18. | Nationella experter som utsänts till utrikestjänsten för befattningar för vilka det krävs tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska för utrikestjänstens säkerhetsmyndighet visa upp ett giltigt personalsäkerhetsgodkännande för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter innan de tillträder sin tjänst. Detta förfarande ska skötas av den utsändande medlemsstaten. |
| --- | --- |

18.

Nationella experter som utsänts till utrikestjänsten för befattningar för vilka det krävs tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska för utrikestjänstens säkerhetsmyndighet visa upp ett giltigt personalsäkerhetsgodkännande för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter innan de tillträder sin tjänst. Detta förfarande ska skötas av den utsändande medlemsstaten.

Register över personalsäkerhetsgodkännanden

| 19. | En databas över statusen i fråga om säkerhetsgodkännande för alla anställda som utrikestjänsten ansvarar för och entreprenörer som arbetar för utrikestjänsten ska upprätthållas av Europeiska utrikestjänsten. Dessa register ska omfatta uppgifter om vilken säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter personen kan få tillgång till (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre), datum för utfärdandet av personalsäkerhetsgodkännandet och dess giltighetstid. |
| --- | --- |

19.

En databas över statusen i fråga om säkerhetsgodkännande för alla anställda som utrikestjänsten ansvarar för och entreprenörer som arbetar för utrikestjänsten ska upprätthållas av Europeiska utrikestjänsten. Dessa register ska omfatta uppgifter om vilken säkerhetsskyddsklassificeringsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter personen kan få tillgång till (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre), datum för utfärdandet av personalsäkerhetsgodkännandet och dess giltighetstid.

| 20. | Det ska inrättas lämpliga förfaranden för samordning med medlemsstaterna och EU:s institutioner, byråer och organ för att se till att utrikestjänsten har ett korrekt och heltäckande register över statusen i fråga om säkerhetsgodkännande för alla anställda som utrikestjänsten ansvarar för och entreprenörer som arbetar för utrikestjänsten. |
| --- | --- |

20.

Det ska inrättas lämpliga förfaranden för samordning med medlemsstaterna och EU:s institutioner, byråer och organ för att se till att utrikestjänsten har ett korrekt och heltäckande register över statusen i fråga om säkerhetsgodkännande för alla anställda som utrikestjänsten ansvarar för och entreprenörer som arbetar för utrikestjänsten.

| 21. | Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet får utfärda ett intyg om personalsäkerhetsgodkännande som visar den nivå på säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen kan få tillgång till (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre), giltighetstiden för det relevanta personalsäkerhetsgodkännandet och det datum intyget löper ut. |
| --- | --- |

21.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet får utfärda ett intyg om personalsäkerhetsgodkännande som visar den nivå på säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen kan få tillgång till (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre), giltighetstiden för det relevanta personalsäkerhetsgodkännandet och det datum intyget löper ut.

Undantag från kravet på personalsäkerhetsgodkännande

| 22. | Personer som vederbörligen beviljats tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar ska på lämpligt sätt informeras av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat om sina säkerhetsåligganden när det gäller skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

22.

Personer som vederbörligen beviljats tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar ska på lämpligt sätt informeras av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat om sina säkerhetsåligganden när det gäller skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

III   SÄKERHETSUTBILDNING OCH SÄKERHETSMEDVETENHET

| 23. | Innan de beviljas tillgång säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska alla personer skriftligen bekräfta att de har förstått sina åligganden när det gäller skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och följderna av ett röjande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Ett register över sådana skriftliga bekräftelser ska föras av utrikestjänsten. |
| --- | --- |

23.

Innan de beviljas tillgång säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska alla personer skriftligen bekräfta att de har förstått sina åligganden när det gäller skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och följderna av ett röjande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Ett register över sådana skriftliga bekräftelser ska föras av utrikestjänsten.

| 24. | Alla som är behöriga att ha tillgång till eller som har till uppgift att hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska inledningsvis göras medvetna om och regelbundet informeras om hot mot säkerheten, och de ska omedelbart rapportera misstänkta eller ovanliga kontakter eller aktiviteter till behöriga säkerhetsmyndigheter. |
| --- | --- |

24.

Alla som är behöriga att ha tillgång till eller som har till uppgift att hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska inledningsvis göras medvetna om och regelbundet informeras om hot mot säkerheten, och de ska omedelbart rapportera misstänkta eller ovanliga kontakter eller aktiviteter till behöriga säkerhetsmyndigheter.

| 25. | Alla personer som ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska vara föremål för fortlöpande personalsäkerhetsåtgärder (dvs. uppföljning) under den tid de hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Ansvaret för den kontinuerliga personalsäkerheten åligger följande personer:






  a) | Enskilda personer som beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: De enskilda personerna är personligen ansvariga för sitt eget uppträdande i säkerhetsfrågor och måste genast till lämpliga säkerhetsmyndigheter rapportera alla beteenden eller aktiviteter som de anser vara misstänkta eller ovanliga, och alla förändringar i deras personliga situation som kan ha en inverkan på personalsäkerhetsgodkännandet eller beviljandet av tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- | --- |

25.

Alla personer som ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska vara föremål för fortlöpande personalsäkerhetsåtgärder (dvs. uppföljning) under den tid de hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Ansvaret för den kontinuerliga personalsäkerheten åligger följande personer:

a)

Enskilda personer som beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: De enskilda personerna är personligen ansvariga för sitt eget uppträdande i säkerhetsfrågor och måste genast till lämpliga säkerhetsmyndigheter rapportera alla beteenden eller aktiviteter som de anser vara misstänkta eller ovanliga, och alla förändringar i deras personliga situation som kan ha en inverkan på personalsäkerhetsgodkännandet eller beviljandet av tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| b) | Närmast överordnade: De ansvarar för att deras personal är medveten om säkerhetsåtgärderna och ansvaret att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, för övervakningen av personalens uppträdande i säkerhetsfrågor och för att antingen själva ta itu med eventuella säkerhetsfrågor eller till berörda säkerhetsmyndigheter rapportera eventuella negativa uppgifter som kan inverkan på personalens säkerhetsgodkännande eller tillstånd att få tillgång till sekretessbelagda EU-uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Närmast överordnade: De ansvarar för att deras personal är medveten om säkerhetsåtgärderna och ansvaret att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, för övervakningen av personalens uppträdande i säkerhetsfrågor och för att antingen själva ta itu med eventuella säkerhetsfrågor eller till berörda säkerhetsmyndigheter rapportera eventuella negativa uppgifter som kan inverkan på personalens säkerhetsgodkännande eller tillstånd att få tillgång till sekretessbelagda EU-uppgifter.

| c) | Säkerhetsaktörer i utrikestjänstens säkerhetsorganisation som avses i artikel 12 i detta beslut: De ska ansvara för att hålla genomgångar om säkerhetsmedvetenheten för att garantera att personalen inom respektive område får regelbunden information, för att främja en stark säkerhetskultur inom sitt ansvarsområde, för att införa åtgärder för övervakning av personalens uppträdande i säkerhetsfrågor samt för att till berörda säkerhetsmyndigheter rapportera alla negativa uppgifter som kan inverka på enskilda personers personalsäkerhetsgodkännande. |
| --- | --- |

c)

Säkerhetsaktörer i utrikestjänstens säkerhetsorganisation som avses i artikel 12 i detta beslut: De ska ansvara för att hålla genomgångar om säkerhetsmedvetenheten för att garantera att personalen inom respektive område får regelbunden information, för att främja en stark säkerhetskultur inom sitt ansvarsområde, för att införa åtgärder för övervakning av personalens uppträdande i säkerhetsfrågor samt för att till berörda säkerhetsmyndigheter rapportera alla negativa uppgifter som kan inverka på enskilda personers personalsäkerhetsgodkännande.

| d) | Utrikestjänsten och medlemsstaterna: De ska införa nödvändiga kanaler för att meddela information som kan inverka på enskilda personers personalsäkerhetsgodkännande eller tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Utrikestjänsten och medlemsstaterna: De ska införa nödvändiga kanaler för att meddela information som kan inverka på enskilda personers personalsäkerhetsgodkännande eller tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| 26. | Alla som slutar en anställning för vilken det krävs tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska göras medvetna om och, vid behov, skriftligt bekräfta sina åligganden när det gäller det fortsatta skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

26.

Alla som slutar en anställning för vilken det krävs tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska göras medvetna om och, vid behov, skriftligt bekräfta sina åligganden när det gäller det fortsatta skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

IV.   SÄRSKILDA OMSTÄNDIGHETER

| 27. | I brådskande fall får utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, då detta är välmotiverat i tjänstens intresse och i avvaktan på en fullständig säkerhetsprövning, efter samråd med den nationella säkerhetsmyndigheten i den medlemsstat där personen är medborgare och om inte annat följer av resultatet av de inledande kontrollerna för att verifiera att inget negativt framkommit, ge utrikestjänstens tjänstemän och övriga anställda tillfällig behörighet att ha tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter för en viss funktion. En fullständig säkerhetsprövning bör genomföras så snart som möjligt. Sådana tillfälliga personalsäkerhetstillstånd ska vara giltiga under högst sex månader och får inte medge tillgång till information på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. Alla personer som har beviljats tillfälligt personalsäkerhetstillstånd ska skriftligen bekräfta att de känner till sina åligganden när det gäller skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och följderna vid läckor av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Ett register över sådana skriftliga bekräftelser ska föras av utrikestjänsten. |
| --- | --- |

27.

I brådskande fall får utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, då detta är välmotiverat i tjänstens intresse och i avvaktan på en fullständig säkerhetsprövning, efter samråd med den nationella säkerhetsmyndigheten i den medlemsstat där personen är medborgare och om inte annat följer av resultatet av de inledande kontrollerna för att verifiera att inget negativt framkommit, ge utrikestjänstens tjänstemän och övriga anställda tillfällig behörighet att ha tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter för en viss funktion. En fullständig säkerhetsprövning bör genomföras så snart som möjligt. Sådana tillfälliga personalsäkerhetstillstånd ska vara giltiga under högst sex månader och får inte medge tillgång till information på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. Alla personer som har beviljats tillfälligt personalsäkerhetstillstånd ska skriftligen bekräfta att de känner till sina åligganden när det gäller skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och följderna vid läckor av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Ett register över sådana skriftliga bekräftelser ska föras av utrikestjänsten.

| 28. | När en person ska utnämnas till en tjänst för vilken det krävs ett personalsäkerhetsgodkännande på en högre nivå än den personen för tillfället innehar, får utnämningen göras tillfällig under förutsättning att






  a) | ett tvingande behov av tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på en högre nivå motiveras skriftligt av personens överordnade, |
| --- | --- | --- |

28.

När en person ska utnämnas till en tjänst för vilken det krävs ett personalsäkerhetsgodkännande på en högre nivå än den personen för tillfället innehar, får utnämningen göras tillfällig under förutsättning att

a)

ett tvingande behov av tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på en högre nivå motiveras skriftligt av personens överordnade,

| b) | tillgången begränsas till de särskilda delar av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som krävs för uppdraget, |
| --- | --- |

b)

tillgången begränsas till de särskilda delar av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som krävs för uppdraget,

| c) | personen innehar ett giltigt personalsäkerhetsgodkännande, |
| --- | --- |

c)

personen innehar ett giltigt personalsäkerhetsgodkännande,

| d) | åtgärder har inletts för att få behörighet till tillgång på den nivå som krävs för tjänsten, |
| --- | --- |

d)

åtgärder har inletts för att få behörighet till tillgång på den nivå som krävs för tjänsten,

| e) | tillfredsställande kontroller har gjorts av den behöriga myndigheten av att personen inte allvarligt eller vid upprepade tillfällen har brutit mot säkerhetsbestämmelserna, |
| --- | --- |

e)

tillfredsställande kontroller har gjorts av den behöriga myndigheten av att personen inte allvarligt eller vid upprepade tillfällen har brutit mot säkerhetsbestämmelserna,

| f) | utnämningen av personen har godkänts av den behöriga myndigheten vid utrikestjänsten, och |
| --- | --- |

f)

utnämningen av personen har godkänts av den behöriga myndigheten vid utrikestjänsten, och

| g) | den berörda nationella/utsedda säkerhetsmyndighet som utfärdade personens personalsäkerhetsgodkännande har konsulterats och inga invändningar har inkommit, |
| --- | --- |

g)

den berörda nationella/utsedda säkerhetsmyndighet som utfärdade personens personalsäkerhetsgodkännande har konsulterats och inga invändningar har inkommit,

| h) | en registrering av undantaget, inklusive en beskrivning av de uppgifter till vilka tillgången beviljades, görs av den enhet som ansvarar för registrering eller dess underenhet. |
| --- | --- |

h)

en registrering av undantaget, inklusive en beskrivning av de uppgifter till vilka tillgången beviljades, görs av den enhet som ansvarar för registrering eller dess underenhet.

| 29. | Ovannämnda förfarande ska användas för att vid ett enda tillfälle ge tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än den för vilken personen har säkerhetsprövats. Detta förfarande får inte upprepas. |
| --- | --- |

29.

Ovannämnda förfarande ska användas för att vid ett enda tillfälle ge tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än den för vilken personen har säkerhetsprövats. Detta förfarande får inte upprepas.

| 30. | Under ytterst exceptionella omständigheter, exempelvis tjänsteresor i fientliga miljöer eller under perioder av stigande internationell spänning, får den höga representanten, den verkställande generalsekreteraren eller den operativa chefen i nödfall, särskilt för att rädda liv, om möjligt skriftligt, bevilja tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET för personer som inte innehar det personalsäkerhetsgodkännande som krävs, under förutsättning att ett sådant tillstånd är absolut nödvändigt och det inte finns några rimliga tvivel beträffande personens lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet. Detta tillstånd ska registreras med en beskrivning av de uppgifter till vilka tillgång har beviljats. |
| --- | --- |

30.

Under ytterst exceptionella omständigheter, exempelvis tjänsteresor i fientliga miljöer eller under perioder av stigande internationell spänning, får den höga representanten, den verkställande generalsekreteraren eller den operativa chefen i nödfall, särskilt för att rädda liv, om möjligt skriftligt, bevilja tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET för personer som inte innehar det personalsäkerhetsgodkännande som krävs, under förutsättning att ett sådant tillstånd är absolut nödvändigt och det inte finns några rimliga tvivel beträffande personens lojalitet, tillförlitlighet och pålitlighet. Detta tillstånd ska registreras med en beskrivning av de uppgifter till vilka tillgång har beviljats.

| 31. | När det gäller uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska denna nödfallstillgång endast beviljas EU-medborgare med behörighet att ha tillgång till antingen den nationella motsvarigheten till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET eller till SECRET UE/EU SECRET. |
| --- | --- |

31.

När det gäller uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska denna nödfallstillgång endast beviljas EU-medborgare med behörighet att ha tillgång till antingen den nationella motsvarigheten till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET eller till SECRET UE/EU SECRET.

| 32. | Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska informeras om förfarandet i punkterna 29 och 30 tillämpas. |
| --- | --- |

32.

Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska informeras om förfarandet i punkterna 29 och 30 tillämpas.

| 33. | Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska få en årlig rapport om användningen av de förfaranden som anges i detta avsnitt. |
| --- | --- |

33.

Utrikestjänstens säkerhetskommitté ska få en årlig rapport om användningen av de förfaranden som anges i detta avsnitt.

V.   NÄRVARO VID MÖTEN I UTRIKESTJÄNSTENS HÖGKVARTER OCH UNIONENS DELEGATIONER

| 34. | Personer som utsetts att delta i möten i utrikestjänstens högkvarter och unionens delegationer där man diskuterar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre får endast göra detta efter det att deras personalsäkerhetsgodkännande har bekräftats. När det gäller medlemsstaternas företrädare samt tjänstemän från rådets generalsekretariat och kommissionen, ska ett intyg om personalsäkerhetsgodkännande eller annat bevis på personalsäkerhetsgodkännande av de behöriga myndigheterna överlämnas till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat eller säkerhetssamordnaren vid unionens delegation eller, i undantagsfall, visas upp av den berörda personen. I tillämpliga fall får en konsoliderad namnförteckning användas där personalsäkerhetsgodkännandet styrks på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

34.

Personer som utsetts att delta i möten i utrikestjänstens högkvarter och unionens delegationer där man diskuterar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre får endast göra detta efter det att deras personalsäkerhetsgodkännande har bekräftats. När det gäller medlemsstaternas företrädare samt tjänstemän från rådets generalsekretariat och kommissionen, ska ett intyg om personalsäkerhetsgodkännande eller annat bevis på personalsäkerhetsgodkännande av de behöriga myndigheterna överlämnas till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat eller säkerhetssamordnaren vid unionens delegation eller, i undantagsfall, visas upp av den berörda personen. I tillämpliga fall får en konsoliderad namnförteckning användas där personalsäkerhetsgodkännandet styrks på lämpligt sätt.

| 35. | Om ett personalsäkerhetsgodkännande för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter återkallas från en person vars arbetsuppgifter kräver närvaro vid möten i utrikestjänstens högkvarter eller unionens delegationer där man diskuterar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, ska den behöriga myndigheten underrätta utrikestjänsten om detta. |
| --- | --- |

35.

Om ett personalsäkerhetsgodkännande för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter återkallas från en person vars arbetsuppgifter kräver närvaro vid möten i utrikestjänstens högkvarter eller unionens delegationer där man diskuterar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, ska den behöriga myndigheten underrätta utrikestjänsten om detta.

VI.   MÖJLIG TILLGÅNG TILL SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 36. | När personer ska arbeta under omständigheter där de eventuellt kan få tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, ska de genomgå lämplig säkerhetsprövning eller alltid ha ledsagare. |
| --- | --- |

36.

När personer ska arbeta under omständigheter där de eventuellt kan få tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, ska de genomgå lämplig säkerhetsprövning eller alltid ha ledsagare.

| 37. | Kurirer, vakter och ledsagare ska säkerhetsprövas upp till den berörda säkerhetsskyddsklassificeringsnivån eller prövas på annat lämpligt sätt i enlighet med nationella lagar och andra författningar samt regelbundet informeras om säkerhetsförfarandena för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och om sina åligganden att skydda den information som anförtrotts dem eller som de oavsiktligt kan få tillgång till. |
| --- | --- |

37.

Kurirer, vakter och ledsagare ska säkerhetsprövas upp till den berörda säkerhetsskyddsklassificeringsnivån eller prövas på annat lämpligt sätt i enlighet med nationella lagar och andra författningar samt regelbundet informeras om säkerhetsförfarandena för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och om sina åligganden att skydda den information som anförtrotts dem eller som de oavsiktligt kan få tillgång till.

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

---

BILAGA A II

FYSISK SÄKERHET FÖR SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE UPPGIFTER

I.   INLEDNING

| 1. | Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 6 i bilaga A. I bilagan fastställs minimikrav för fysiskt skydd av lokaler, byggnader, kontor, rum och andra utrymmen där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras och förvaras, inklusive utrymmen som inhyser kommunikations- och informationssystem. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 6 i bilaga A. I bilagan fastställs minimikrav för fysiskt skydd av lokaler, byggnader, kontor, rum och andra utrymmen där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras och förvaras, inklusive utrymmen som inhyser kommunikations- och informationssystem.

| 2. | Fysiska säkerhetsåtgärder ska utformas för att hindra obehörig tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter genom att man






  a) | ser till att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras och förvaras på lämpligt sätt, |
| --- | --- | --- |

2.

Fysiska säkerhetsåtgärder ska utformas för att hindra obehörig tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter genom att man

a)

ser till att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras och förvaras på lämpligt sätt,

| b) | möjliggör olika behandling av personalen med avseende på tillgången till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på grundval av principen om behovsenlig behörighet och, där så är lämpligt, säkerhetsprövning, |
| --- | --- |

b)

möjliggör olika behandling av personalen med avseende på tillgången till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på grundval av principen om behovsenlig behörighet och, där så är lämpligt, säkerhetsprövning,

| c) | avskräcker, hindrar och avslöjar otillåtna handlingar, och |
| --- | --- |

c)

avskräcker, hindrar och avslöjar otillåtna handlingar, och

| d) | förhindrar och försenar intrång i smyg eller genom tvång. |
| --- | --- |

d)

förhindrar och försenar intrång i smyg eller genom tvång.

II.   FYSISKA SÄKERHETSKRAV OCH SÄKERHETSÅTGÄRDER

| 3. | Utrikestjänsten ska tillämpa ett riskhanteringsförfarande för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i sina lokaler för att garantera att det erbjuds en fysisk skyddsnivå som står i proportion till den bedömda risken. I samband med riskhanteringsprocessen ska alla relevanta faktorer beaktas, särskilt






  a) | de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifternas säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, |
| --- | --- | --- |

3.

Utrikestjänsten ska tillämpa ett riskhanteringsförfarande för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i sina lokaler för att garantera att det erbjuds en fysisk skyddsnivå som står i proportion till den bedömda risken. I samband med riskhanteringsprocessen ska alla relevanta faktorer beaktas, särskilt

a)

de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifternas säkerhetsskyddsklassificeringsnivå,

| b) | de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifternas form och volym, med beaktande av att stora mängder eller en sammanställning av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter kan göra det nödvändigt att tillämpa striktare skyddsåtgärder, |
| --- | --- |

b)

de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifternas form och volym, med beaktande av att stora mängder eller en sammanställning av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter kan göra det nödvändigt att tillämpa striktare skyddsåtgärder,

| c) | omgivningarna kring och strukturen på byggnaderna eller området där de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna förvaras, |
| --- | --- |

c)

omgivningarna kring och strukturen på byggnaderna eller området där de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna förvaras,

| d) | den hotbedömning avseende tredjestater som utarbetats av Europeiska unionens underrättelseanalyscentrum särskilt på grundval av rapporter från unionens delegationer, och |
| --- | --- |

d)

den hotbedömning avseende tredjestater som utarbetats av Europeiska unionens underrättelseanalyscentrum särskilt på grundval av rapporter från unionens delegationer, och

| e) | det bedömda hotet från underrättelsetjänster med EU eller medlemsstaterna som måltavla och det hot som sabotage eller terrorism samt omstörtande eller annan brottslig verksamhet bedöms medföra. |
| --- | --- |

e)

det bedömda hotet från underrättelsetjänster med EU eller medlemsstaterna som måltavla och det hot som sabotage eller terrorism samt omstörtande eller annan brottslig verksamhet bedöms medföra.

| 4. | Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska med tillämpning av begreppet flernivåförsvar fastställa en lämplig kombination av fysiska säkerhetsåtgärder som ska tillämpas. Det kan röra sig om någon eller några av följande åtgärder:






  a) | Inhägnad: ett fysiskt hinder som försvar för gränsen för ett skyddat område. |
| --- | --- | --- |

4.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska med tillämpning av begreppet flernivåförsvar fastställa en lämplig kombination av fysiska säkerhetsåtgärder som ska tillämpas. Det kan röra sig om någon eller några av följande åtgärder:

a)

Inhägnad: ett fysiskt hinder som försvar för gränsen för ett skyddat område.

| b) | Intrångsdetekteringssystem: ett system för att upptäcka intrång kan användas för att höja den säkerhetsnivå som ges av en inhägnad eller i rum och byggnader i stället för säkerhetspersonal eller för att bistå denna. |
| --- | --- |

b)

Intrångsdetekteringssystem: ett system för att upptäcka intrång kan användas för att höja den säkerhetsnivå som ges av en inhägnad eller i rum och byggnader i stället för säkerhetspersonal eller för att bistå denna.

| c) | Tillträdeskontroll: kontrollen kan avse en plats, en byggnad eller byggnader på en plats eller områden eller rum i en byggnad. Den kan ske med elektroniska eller elektromekaniska metoder, med hjälp av säkerhetspersonal och/eller en receptionist, eller med någon annan fysisk metod. |
| --- | --- |

c)

Tillträdeskontroll: kontrollen kan avse en plats, en byggnad eller byggnader på en plats eller områden eller rum i en byggnad. Den kan ske med elektroniska eller elektromekaniska metoder, med hjälp av säkerhetspersonal och/eller en receptionist, eller med någon annan fysisk metod.

| d) | Säkerhetspersonal: utbildad, övervakad och, när så krävs, på lämpligt sätt säkerhetsprövad säkerhetspersonal kan anställas, bland annat för att avskräcka personer som planerar dolda intrång. |
| --- | --- |

d)

Säkerhetspersonal: utbildad, övervakad och, när så krävs, på lämpligt sätt säkerhetsprövad säkerhetspersonal kan anställas, bland annat för att avskräcka personer som planerar dolda intrång.

| e) | Övervakningskameror: övervakningskameror kan användas av säkerhetspersonalen för att kontrollera incidenter och larm från system för upptäckt av intrång på stora platser eller vid områdesgränsen. |
| --- | --- |

e)

Övervakningskameror: övervakningskameror kan användas av säkerhetspersonalen för att kontrollera incidenter och larm från system för upptäckt av intrång på stora platser eller vid områdesgränsen.

| f) | Säkerhetsbelysning: säkerhetsbelysning kan användas i avskräckande syfte mot en eventuell inkräktare och för att ge den belysning som är nödvändig för ändamålsenlig övervakning, antingen direkt med hjälp av säkerhetspersonalen eller indirekt genom ett system med övervakningskameror. |
| --- | --- |

f)

Säkerhetsbelysning: säkerhetsbelysning kan användas i avskräckande syfte mot en eventuell inkräktare och för att ge den belysning som är nödvändig för ändamålsenlig övervakning, antingen direkt med hjälp av säkerhetspersonalen eller indirekt genom ett system med övervakningskameror.

| g) | Alla andra lämpliga fysiska åtgärder för att avskräcka eller upptäcka obehörigt tillträde eller för att förhindra att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skadas eller går förlorade. |
| --- | --- |

g)

Alla andra lämpliga fysiska åtgärder för att avskräcka eller upptäcka obehörigt tillträde eller för att förhindra att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skadas eller går förlorade.

| 5. | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat får utföra kontroller vid in- och utpassering för att avskräcka otillåtet införande av material eller otillåtet bortförande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter från utrymmen eller byggnader. |
| --- | --- |

5.

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat får utföra kontroller vid in- och utpassering för att avskräcka otillåtet införande av material eller otillåtet bortförande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter från utrymmen eller byggnader.

| 6. | När det finns en risk för att utomstående kan se säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, även oavsiktligt, ska lämpliga åtgärder vidtas för att bemöta denna risk. |
| --- | --- |

6.

När det finns en risk för att utomstående kan se säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, även oavsiktligt, ska lämpliga åtgärder vidtas för att bemöta denna risk.

| 7. | För nya anläggningar ska de fysiska säkerhetskraven och deras funktionsspecifikationer fastställas i samband med planeringen och utformningen av anläggningarna. För befintliga anläggningar ska de fysiska säkerhetskraven tillämpas i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

7.

För nya anläggningar ska de fysiska säkerhetskraven och deras funktionsspecifikationer fastställas i samband med planeringen och utformningen av anläggningarna. För befintliga anläggningar ska de fysiska säkerhetskraven tillämpas i så stor utsträckning som möjligt.

III   UTRUSTNING FÖR FYSISKT SKYDD AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 8. | När utrikestjänstens säkerhetsmyndighet förvärvar utrustning (exempelvis säkerhetsskåp, dokumentförstörare, dörrlås, elektroniska system för kontroll av tillträde, system för upptäckt av intrång, larmsystem) för fysiskt skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, ska den se till att utrustningen uppfyller godkända tekniska standarder och minimikrav. |
| --- | --- |

8.

När utrikestjänstens säkerhetsmyndighet förvärvar utrustning (exempelvis säkerhetsskåp, dokumentförstörare, dörrlås, elektroniska system för kontroll av tillträde, system för upptäckt av intrång, larmsystem) för fysiskt skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, ska den se till att utrustningen uppfyller godkända tekniska standarder och minimikrav.

| 9. | De tekniska specifikationerna för utrustning som ska användas för det fysiska skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska fastställas i säkerhetsriktlinjer som ska godkännas av utrikestjänstens säkerhetskommittén. |
| --- | --- |

9.

De tekniska specifikationerna för utrustning som ska användas för det fysiska skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska fastställas i säkerhetsriktlinjer som ska godkännas av utrikestjänstens säkerhetskommittén.

| 10. | Säkerhetssystemen ska inspekteras med jämna mellanrum och utrustningen regelbundet underhållas. Vid underhållsarbetet ska inspektionsresultaten beaktas så att utrustningen fortsätter att hålla optimala prestanda. |
| --- | --- |

10.

Säkerhetssystemen ska inspekteras med jämna mellanrum och utrustningen regelbundet underhållas. Vid underhållsarbetet ska inspektionsresultaten beaktas så att utrustningen fortsätter att hålla optimala prestanda.

| 11. | De enskilda säkerhetsåtgärdernas och det övergripande säkerhetssystemets ändamålsenlighet ska vid varje inspektion bedömas på nytt. |
| --- | --- |

11.

De enskilda säkerhetsåtgärdernas och det övergripande säkerhetssystemets ändamålsenlighet ska vid varje inspektion bedömas på nytt.

IV.   FYSISKT SKYDDADE UTRYMMEN

| 12. | Två slag av fysiskt skyddade utrymmen, eller nationella motsvarigheter, ska skapas för att fysiskt skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, nämligen






  a) | administrativa utrymmen, och |
| --- | --- | --- |

12.

Två slag av fysiskt skyddade utrymmen, eller nationella motsvarigheter, ska skapas för att fysiskt skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, nämligen

a)

administrativa utrymmen, och

| b) | säkrade utrymmen (inklusive tekniskt säkrade utrymmen). |
| --- | --- |

b)

säkrade utrymmen (inklusive tekniskt säkrade utrymmen).

| 13. | Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska fastställa att ett utrymme uppfyller kraven för att betecknas som administrativt utrymme, säkrat utrymme eller tekniskt säkrat utrymme. |
| --- | --- |

13.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska fastställa att ett utrymme uppfyller kraven för att betecknas som administrativt utrymme, säkrat utrymme eller tekniskt säkrat utrymme.

| 14. | När det gäller administrativa utrymmen






  a) | ska en synlig yttre gräns upprättas som gör att personer och om möjligt fordon kan kontrolleras, |
| --- | --- | --- |

14.

När det gäller administrativa utrymmen

a)

ska en synlig yttre gräns upprättas som gör att personer och om möjligt fordon kan kontrolleras,

| b) | ska obeledsagat tillträde endast beviljas personer som har fått vederbörligt tillstånd av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, och |
| --- | --- |

b)

ska obeledsagat tillträde endast beviljas personer som har fått vederbörligt tillstånd av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, och

| c) | ska övriga personer alltid ledsagas eller genomgå likvärdiga kontroller. |
| --- | --- |

c)

ska övriga personer alltid ledsagas eller genomgå likvärdiga kontroller.

| 15. | När det gäller säkrade utrymmen






  a) | ska en synlig yttre gräns upprättas genom vilken alla in- och utpasseringar kontrolleras med hjälp av ett passerkort eller ett system för personigenkänning, |
| --- | --- | --- |

15.

När det gäller säkrade utrymmen

a)

ska en synlig yttre gräns upprättas genom vilken alla in- och utpasseringar kontrolleras med hjälp av ett passerkort eller ett system för personigenkänning,

| b) | ska obeledsagat tillträde endast beviljas personer som har säkerhetsprövats upp till lämplig nivå och fått särskilt tillstånd att vistas i utrymmet enligt principen om behovsenlig behörighet, |
| --- | --- |

b)

ska obeledsagat tillträde endast beviljas personer som har säkerhetsprövats upp till lämplig nivå och fått särskilt tillstånd att vistas i utrymmet enligt principen om behovsenlig behörighet,

| c) | ska övriga personer alltid ledsagas eller genomgå likvärdiga kontroller. |
| --- | --- |

c)

ska övriga personer alltid ledsagas eller genomgå likvärdiga kontroller.

| 16. | Om tillträde till ett säkrat utrymme i praktiken innebär direkt tillgång till de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som finns där, ska dessutom följande krav gälla:






  a) | Den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som normalt sett finns i området ska vara klart angiven. |
| --- | --- | --- |

16.

Om tillträde till ett säkrat utrymme i praktiken innebär direkt tillgång till de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som finns där, ska dessutom följande krav gälla:

a)

Den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som normalt sett finns i området ska vara klart angiven.

| b) | Alla besökare måste ha särskilt tillstånd för tillträde till området, ska alltid ledsagas och ska ha genomgått vederbörlig säkerhetsprövning, såvida åtgärder inte vidtas för att garantera att ingen tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter är möjlig. |
| --- | --- |

b)

Alla besökare måste ha särskilt tillstånd för tillträde till området, ska alltid ledsagas och ska ha genomgått vederbörlig säkerhetsprövning, såvida åtgärder inte vidtas för att garantera att ingen tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter är möjlig.

| c) | Elektronisk utrustning ska lämnas utanför detta område. |
| --- | --- |

c)

Elektronisk utrustning ska lämnas utanför detta område.

| 17. | Säkrade utrymmen som skyddas mot avlyssning ska betecknas som tekniskt säkrade utrymmen. Dessutom ska följande krav gälla:






  a) | Utrymmena ska vara utrustade med ett system för upptäckt av intrång, vara låsta när de är tomma och bevakas när någon vistas där. Nycklar ska kontrolleras i enlighet med avsnitt VI i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

17.

Säkrade utrymmen som skyddas mot avlyssning ska betecknas som tekniskt säkrade utrymmen. Dessutom ska följande krav gälla:

a)

Utrymmena ska vara utrustade med ett system för upptäckt av intrång, vara låsta när de är tomma och bevakas när någon vistas där. Nycklar ska kontrolleras i enlighet med avsnitt VI i denna bilaga.

| b) | Alla personer och allt material som kommer in i dessa utrymmen ska kontrolleras. |
| --- | --- |

b)

Alla personer och allt material som kommer in i dessa utrymmen ska kontrolleras.

| c) | Utrymmena ska vara föremål för regelbundna fysiska och/eller tekniska inspektioner enligt vad som krävs av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. Sådana inspektioner ska också genomföras efter eventuellt obehörigt intrång eller misstanke om sådant intrång. |
| --- | --- |

c)

Utrymmena ska vara föremål för regelbundna fysiska och/eller tekniska inspektioner enligt vad som krävs av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. Sådana inspektioner ska också genomföras efter eventuellt obehörigt intrång eller misstanke om sådant intrång.

| d) | Utrymmena får inte vara utrustade med otillåtna kommunikationslinjer, otillåtna telefoner eller annan otillåten kommunikationsutrustning och elektrisk eller elektronisk utrustning. |
| --- | --- |

d)

Utrymmena får inte vara utrustade med otillåtna kommunikationslinjer, otillåtna telefoner eller annan otillåten kommunikationsutrustning och elektrisk eller elektronisk utrustning.

| 18. | Utan hinder av punkt 17 d ska all slags kommunikationsutrustning och elektrisk eller elektronisk utrustning innan denna används i utrymmen där det hålls möten eller utförs arbete som omfattar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån SECRET UE/EU SECRET och högre och där hotet mot säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter bedöms vara allvarligt, först undersökas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet som ska försäkra sig om att inga begripliga uppgifter oavsiktligt eller olagligt kan föras ut från det säkrade utrymmet genom sådan utrustning. |
| --- | --- |

18.

Utan hinder av punkt 17 d ska all slags kommunikationsutrustning och elektrisk eller elektronisk utrustning innan denna används i utrymmen där det hålls möten eller utförs arbete som omfattar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån SECRET UE/EU SECRET och högre och där hotet mot säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter bedöms vara allvarligt, först undersökas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet som ska försäkra sig om att inga begripliga uppgifter oavsiktligt eller olagligt kan föras ut från det säkrade utrymmet genom sådan utrustning.

| 19. | Säkrade utrymmen där tjänstgörande personal inte vistas 24 timmar om dygnet ska, när så är lämpligt, inspekteras efter den normala arbetstidens slut och med slumpvis valda mellanrum utanför normal arbetstid, utom när system för upptäckt av intrång är installerade. |
| --- | --- |

19.

Säkrade utrymmen där tjänstgörande personal inte vistas 24 timmar om dygnet ska, när så är lämpligt, inspekteras efter den normala arbetstidens slut och med slumpvis valda mellanrum utanför normal arbetstid, utom när system för upptäckt av intrång är installerade.

| 20. | Säkrade utrymmen och tekniskt säkrade utrymmen får tillfälligt inrättas inom ett administrativt utrymme för ett sekretessbelagt möte eller liknande ändamål. |
| --- | --- |

20.

Säkrade utrymmen och tekniskt säkrade utrymmen får tillfälligt inrättas inom ett administrativt utrymme för ett sekretessbelagt möte eller liknande ändamål.

| 21. | Säkra driftsmetoder ska utarbetas för varje säkrat utrymme där följande fastställs:






  a) | Säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som får hanteras och förvaras i utrymmet. |
| --- | --- | --- |

21.

Säkra driftsmetoder ska utarbetas för varje säkrat utrymme där följande fastställs:

a)

Säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som får hanteras och förvaras i utrymmet.

| b) | Den övervakning och de skyddsåtgärder som ska upprätthållas. |
| --- | --- |

b)

Den övervakning och de skyddsåtgärder som ska upprätthållas.

| c) | Vilka personer som får ges obeledsagat tillträde till utrymmet i kraft av behovsenlig behörighet och säkerhetsgodkännande. |
| --- | --- |

c)

Vilka personer som får ges obeledsagat tillträde till utrymmet i kraft av behovsenlig behörighet och säkerhetsgodkännande.

| d) | Vid behov, förfaranden för ledsagare eller för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter när besökare beviljas tillträde till utrymmet. |
| --- | --- |

d)

Vid behov, förfaranden för ledsagare eller för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter när besökare beviljas tillträde till utrymmet.

| e) | Andra relevanta åtgärder och förfaranden. |
| --- | --- |

e)

Andra relevanta åtgärder och förfaranden.

| 22. | Valv ska byggas inom det säkrade utrymmet. Väggarna, golven, taken, fönstren och de låsförsedda dörrarna ska godkännas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet och erbjuda skydd motsvarande ett säkerhetsskåp som godkänts för förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med motsvarande sekretessgrad. |
| --- | --- |

22.

Valv ska byggas inom det säkrade utrymmet. Väggarna, golven, taken, fönstren och de låsförsedda dörrarna ska godkännas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet och erbjuda skydd motsvarande ett säkerhetsskåp som godkänts för förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med motsvarande sekretessgrad.

V.   FYSISKA SKYDDSÅTGÄRDER FÖR HANTERING OCH FÖRVAR AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 23. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED får hanteras






  a) | i ett säkrat utrymme, |
| --- | --- | --- |

23.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED får hanteras

a)

i ett säkrat utrymme,

| b) | i ett administrativt utrymme, förutsatt att de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna skyddas från tillträde av obehöriga, eller |
| --- | --- |

b)

i ett administrativt utrymme, förutsatt att de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna skyddas från tillträde av obehöriga, eller

| c) | utanför ett säkrat eller administrativt utrymme, förutsatt att innehavaren befordrar de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna i enlighet med punkterna 30–42 i bilaga A III och har åtagit sig att följa de kompensationsåtgärder som anges i säkerhetsföreskrifterna från utrikestjänstens säkerhetsmyndighet för att garantera att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas från tillträde av obehöriga. |
| --- | --- |

c)

utanför ett säkrat eller administrativt utrymme, förutsatt att innehavaren befordrar de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna i enlighet med punkterna 30–42 i bilaga A III och har åtagit sig att följa de kompensationsåtgärder som anges i säkerhetsföreskrifterna från utrikestjänstens säkerhetsmyndighet för att garantera att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas från tillträde av obehöriga.

| 24. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED ska förvaras i lämpliga låsbara kontorsmöbler i ett administrativt eller säkrat utrymme. De får tillfälligt lagras utanför ett säkrat eller administrativt utrymme, förutsatt att innehavaren har åtagit sig att följa de kompensationsåtgärder som anges i säkerhetsanvisningarna från utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. |
| --- | --- |

24.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED ska förvaras i lämpliga låsbara kontorsmöbler i ett administrativt eller säkrat utrymme. De får tillfälligt lagras utanför ett säkrat eller administrativt utrymme, förutsatt att innehavaren har åtagit sig att följa de kompensationsåtgärder som anges i säkerhetsanvisningarna från utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

| 25. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET får hanteras






  a) | i ett säkrat utrymme, |
| --- | --- | --- |

25.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET får hanteras

a)

i ett säkrat utrymme,

| b) | i ett administrativt utrymme, förutsatt att de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna skyddas från tillträde av obehöriga, eller |
| --- | --- |

b)

i ett administrativt utrymme, förutsatt att de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna skyddas från tillträde av obehöriga, eller

| c) | utanför ett säkrat eller administrativt utrymme förutsatt att innehavaren






  i) | befordrar de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna i enlighet med punkterna 30–42 i bilaga III, |
| --- | --- | --- |

c)

utanför ett säkrat eller administrativt utrymme förutsatt att innehavaren

i)

befordrar de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna i enlighet med punkterna 30–42 i bilaga III,

| ii) | har åtagit sig att följa de kompensationsåtgärder som anges i säkerhetsanvisningarna från utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, för att garantera att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas från tillträde av obehöriga, |
| --- | --- |

ii)

har åtagit sig att följa de kompensationsåtgärder som anges i säkerhetsanvisningarna från utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, för att garantera att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas från tillträde av obehöriga,

| iii) | alltid har de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna under sin personliga kontroll, och |
| --- | --- |

iii)

alltid har de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna under sin personliga kontroll, och

| iv) | om dokumenten är i pappersform, har meddelat den behöriga registreringsenheten detta. |
| --- | --- |

iv)

om dokumenten är i pappersform, har meddelat den behöriga registreringsenheten detta.

| 26. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET ska förvaras i ett säkrat utrymme i ett säkerhetsskåp eller valv. |
| --- | --- |

26.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET ska förvaras i ett säkrat utrymme i ett säkerhetsskåp eller valv.

| 27. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska hanteras i ett säkrat utrymme. |
| --- | --- |

27.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska hanteras i ett säkrat utrymme.

| 28. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska förvaras i ett säkrat utrymme vid huvudkvarteret på ett av följande sätt:






  a) | I ett säkerhetsskåp som är i överensstämmelse med punkt 8, med en eller flera av följande kompletterande kontroller:






  i) | Kontinuerligt skydd eller kontroll av säkerhetsprövad personal eller vakthavande personal. |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska förvaras i ett säkrat utrymme vid huvudkvarteret på ett av följande sätt:

a)

I ett säkerhetsskåp som är i överensstämmelse med punkt 8, med en eller flera av följande kompletterande kontroller:

i)

Kontinuerligt skydd eller kontroll av säkerhetsprövad personal eller vakthavande personal.

| ii) | Ett godkänt system för upptäckt av intrång i kombination med säkerhetspersonal redo att ingripa om det skulle behövas. |
| --- | --- |

ii)

Ett godkänt system för upptäckt av intrång i kombination med säkerhetspersonal redo att ingripa om det skulle behövas.

...

| b) | Ett valv utrustat med system för upptäckt av intrång i kombination med säkerhetspersonal redo att ingripa om det skulle behövas. |
| --- | --- |

b)

Ett valv utrustat med system för upptäckt av intrång i kombination med säkerhetspersonal redo att ingripa om det skulle behövas.

| 29. | Bestämmelserna om befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter utanför fysiskt säkrade utrymmen anges i bilaga A III. |
| --- | --- |

29.

Bestämmelserna om befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter utanför fysiskt säkrade utrymmen anges i bilaga A III.

VI.   KONTROLL AV NYCKLAR OCH KOMBINATIONER SOM ANVÄNDS FÖR ATT SKYDDA SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 30. | Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska fastställa förfaranden för hantering av nycklar och kombinationer för kontor, rum, valv och säkerhetsskåp. Dessa förfaranden ska skydda mot obehörig tillgång. |
| --- | --- |

30.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska fastställa förfaranden för hantering av nycklar och kombinationer för kontor, rum, valv och säkerhetsskåp. Dessa förfaranden ska skydda mot obehörig tillgång.

| 31. | Kombinationer ska memoreras av lägsta möjliga antal personer som behöver känna till dem. Kombinationer för säkerhetsskåp och valv avsedda för förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska ändras






  a) | vid mottagande av ett nytt skåp, |
| --- | --- | --- |

31.

Kombinationer ska memoreras av lägsta möjliga antal personer som behöver känna till dem. Kombinationer för säkerhetsskåp och valv avsedda för förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska ändras

a)

vid mottagande av ett nytt skåp,

| b) | vid varje byte av personal som känner till kombinationen, |
| --- | --- |

b)

vid varje byte av personal som känner till kombinationen,

| c) | vid röjande eller vid misstanke om detta, |
| --- | --- |

c)

vid röjande eller vid misstanke om detta,

| d) | när ett lås har genomgått underhållsarbete eller reparation, och |
| --- | --- |

d)

när ett lås har genomgått underhållsarbete eller reparation, och

| e) | minst var tolfte månad. |
| --- | --- |

e)

minst var tolfte månad.

---

BILAGA A III

HANTERING AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE UPPGIFTER

I.   INLEDNING

| 1. | Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 7 i bilaga A. I bilagan fastställs administrativa åtgärder för att kontrollera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter genom deras hela livscykel för att avskräcka, upptäcka och avhjälpa avsiktligt eller oavsiktligt röjande eller förlust av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 7 i bilaga A. I bilagan fastställs administrativa åtgärder för att kontrollera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter genom deras hela livscykel för att avskräcka, upptäcka och avhjälpa avsiktligt eller oavsiktligt röjande eller förlust av dessa uppgifter.

II.   HANTERING AV SÄKERHETSKLASSNING

Säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer och säkerhetsskyddsmarkeringar

| 2. | Uppgifter ska säkerhetsskyddsklassificeras när deras konfidentialitet behöver skyddas. |
| --- | --- |

2.

Uppgifter ska säkerhetsskyddsklassificeras när deras konfidentialitet behöver skyddas.

| 3. | Den som är upphovsman till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska vara ansvarig för fastställandet av uppgifternas säkerhetsskyddsklassificeringsnivå i enlighet med de relevanta riktlinjerna för säkerhetsskyddsklassificering och för spridningen av uppgifterna. |
| --- | --- |

3.

Den som är upphovsman till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska vara ansvarig för fastställandet av uppgifternas säkerhetsskyddsklassificeringsnivå i enlighet med de relevanta riktlinjerna för säkerhetsskyddsklassificering och för spridningen av uppgifterna.

| 4. | Säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska fastställas i enlighet med artikel 2.2 i bilaga A och genom hänvisning till den säkerhetsstrategi som ska godkännas av rådet i enlighet med artikel 3.3 i bilaga A. |
| --- | --- |

4.

Säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska fastställas i enlighet med artikel 2.2 i bilaga A och genom hänvisning till den säkerhetsstrategi som ska godkännas av rådet i enlighet med artikel 3.3 i bilaga A.

| 5. | Säkerhetsklassificerade uppgifter från medlemsstaterna som utbyts med utrikestjänsten ska tilldelas samma skyddsnivå som säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med motsvarande klassificering. En jämförelsetabell återfinns i bilaga B till rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

5.

Säkerhetsklassificerade uppgifter från medlemsstaterna som utbyts med utrikestjänsten ska tilldelas samma skyddsnivå som säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med motsvarande klassificering. En jämförelsetabell återfinns i bilaga B till rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| 6. | Säkerhetsklassificeringen och, i förekommande fall, det datum eller den särskilda händelse efter vilken uppgifterna får inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller säkerhetsskyddsklassificeringen hävs, ska anges klart och korrekt, oberoende av huruvida de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna är i pappersform, muntlig eller elektronisk form, eller i annan form. |
| --- | --- |

6.

Säkerhetsklassificeringen och, i förekommande fall, det datum eller den särskilda händelse efter vilken uppgifterna får inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller säkerhetsskyddsklassificeringen hävs, ska anges klart och korrekt, oberoende av huruvida de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna är i pappersform, muntlig eller elektronisk form, eller i annan form.

| 7. | Enstaka delar av en viss handling (dvs. sidor, stycken, avsnitt, bilagor, tillägg och annat bifogat material) kan kräva inplacering på en annan säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och ska markeras i enlighet med detta, även när de förvaras i elektronisk form. |
| --- | --- |

7.

Enstaka delar av en viss handling (dvs. sidor, stycken, avsnitt, bilagor, tillägg och annat bifogat material) kan kräva inplacering på en annan säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och ska markeras i enlighet med detta, även när de förvaras i elektronisk form.

| 8. | I största möjliga utsträckning ska handlingar som innehåller delar på olika säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer struktureras så att delar på olika säkerhetsskyddsklassificeringsnivå vid behov lätt kan identifieras och avskiljas. |
| --- | --- |

8.

I största möjliga utsträckning ska handlingar som innehåller delar på olika säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer struktureras så att delar på olika säkerhetsskyddsklassificeringsnivå vid behov lätt kan identifieras och avskiljas.

| 9. | Den övergripande säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för en handling eller en datafil ska vara minst lika hög som den del som fått den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån. När uppgifter från olika källor sammanställs, ska den slutliga produkten ses över för att dess övergripande säkerhetsskyddsklassificeringsnivå ska kunna fastställas, eftersom den kan motivera en högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de enskilda delarna. |
| --- | --- |

9.

Den övergripande säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för en handling eller en datafil ska vara minst lika hög som den del som fått den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån. När uppgifter från olika källor sammanställs, ska den slutliga produkten ses över för att dess övergripande säkerhetsskyddsklassificeringsnivå ska kunna fastställas, eftersom den kan motivera en högre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå än säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de enskilda delarna.

| 10. | Ett brev eller en not som åtföljs av bifogade handlingar ska ha samma säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån hos bilagorna. Upphovsmannen ska tydligt ange på vilken nivå de ska säkerhetsskyddsklassificeras när de skilts från de bifogade handlingarna med hjälp av en lämplig markering, t.ex. följande:
  CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
  Utan bilaga/bilagor RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| --- | --- |

10.

Ett brev eller en not som åtföljs av bifogade handlingar ska ha samma säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån hos bilagorna. Upphovsmannen ska tydligt ange på vilken nivå de ska säkerhetsskyddsklassificeras när de skilts från de bifogade handlingarna med hjälp av en lämplig markering, t.ex. följande:

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

Utan bilaga/bilagor RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Märkning

| 11. | Utöver de säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer som anges i artikel 2.2 i bilaga A får säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter förses med ytterligare markeringar, till exempel följande:






  a) | En markering som anger upphovsman. |
| --- | --- | --- |

11.

Utöver de säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer som anges i artikel 2.2 i bilaga A får säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter förses med ytterligare markeringar, till exempel följande:

a)

En markering som anger upphovsman.

| b) | Varningar, kodord eller akronymer som anger vilket verksamhetsområde som handlingen rör, särskild spridning grundad på principen om behovsenlig behörighet eller begränsad användning. |
| --- | --- |

b)

Varningar, kodord eller akronymer som anger vilket verksamhetsområde som handlingen rör, särskild spridning grundad på principen om behovsenlig behörighet eller begränsad användning.

| c) | Markering om att uppgifter får lämnas ut. |
| --- | --- |

c)

Markering om att uppgifter får lämnas ut.

| 12. | Efter ett beslut om att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till en tredjestat eller en internationell organisation ska utrikestjänstens säkerhetsdirektorat vidarebefordra de berörda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifterna, som ska innehålla en markering om att uppgifterna får lämnas ut med angivande av den tredjestat eller internationella organisation till vilken de ska lämnas ut. |
| --- | --- |

12.

Efter ett beslut om att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till en tredjestat eller en internationell organisation ska utrikestjänstens säkerhetsdirektorat vidarebefordra de berörda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifterna, som ska innehålla en markering om att uppgifterna får lämnas ut med angivande av den tredjestat eller internationella organisation till vilken de ska lämnas ut.

| 13. | Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska anta en förteckning över godkända markeringar. |
| --- | --- |

13.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska anta en förteckning över godkända markeringar.

Förkortade säkerhetsskyddsmarkeringar

| 14. | Standardiserade förkortade säkerhetsskyddsmarkeringar får användas för att ange säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för enskilda stycken i en text. Förkortade säkerhetsskyddsmarkeringar får inte ersätta de fullständiga säkerhetsskyddsmarkeringarna. |
| --- | --- |

14.

Standardiserade förkortade säkerhetsskyddsmarkeringar får användas för att ange säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för enskilda stycken i en text. Förkortade säkerhetsskyddsmarkeringar får inte ersätta de fullständiga säkerhetsskyddsmarkeringarna.

| 15. | Följande standardförkortningar får användas i säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar för att ange säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för avsnitt eller textstycken vars storlek är mindre än en sida:






  TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | TS-UE/EU-TS |
| --- | --- | --- |
| SECRET UE/EU SECRET | S-UE/EU-S |
| CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | C-UE/EU-C |
| RESTREINT UE/EU RESTRICTED | R-UE/EU-R |

15.

Följande standardförkortningar får användas i säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar för att ange säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för avsnitt eller textstycken vars storlek är mindre än en sida:

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

TS-UE/EU-TS

SECRET UE/EU SECRET

S-UE/EU-S

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

C-UE/EU-C

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

R-UE/EU-R

Upprättande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar

| 16. | När en säkerhetsskyddsklassificerad EU-handling upprättas






  a) | ska varje sida tydligt märkas med säkerhetsskyddsklassificeringsnivån, |
| --- | --- | --- |

16.

När en säkerhetsskyddsklassificerad EU-handling upprättas

a)

ska varje sida tydligt märkas med säkerhetsskyddsklassificeringsnivån,

| b) | ska varje sida numreras, |
| --- | --- |

b)

ska varje sida numreras,

| c) | ska handlingen förses med ett referensnummer och en ämnesuppgift som inte i sig är en säkerhetsskyddsklassificerad uppgift, om den inte getts en sådan märkning, |
| --- | --- |

c)

ska handlingen förses med ett referensnummer och en ämnesuppgift som inte i sig är en säkerhetsskyddsklassificerad uppgift, om den inte getts en sådan märkning,

| d) | ska handlingen dateras, |
| --- | --- |

d)

ska handlingen dateras,

| e) | ska handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ha ett exemplarnummer på varje sida, om de sänds ut i flera exemplar. |
| --- | --- |

e)

ska handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ha ett exemplarnummer på varje sida, om de sänds ut i flera exemplar.

| 17. | Om det inte är möjligt att tillämpa punkt 15 på de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna ska andra lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med säkerhetsriktlinjer som ska fastställas i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

17.

Om det inte är möjligt att tillämpa punkt 15 på de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna ska andra lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med säkerhetsriktlinjer som ska fastställas i enlighet med detta beslut.

Inplacering på lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och beslut om att uppgifter inte längre ska vara säkerhetsskyddsklassificerade

| 18. | När uppgifterna skapas ska upphovsmannen om möjligt, särskilt när det gäller uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ange huruvida de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna kan inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller beslut om att uppgifterna inte längre ska vara säkerhetsskyddsklassificerade kan meddelas vid en viss tidpunkt eller efter en särskild händelse. |
| --- | --- |

18.

När uppgifterna skapas ska upphovsmannen om möjligt, särskilt när det gäller uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ange huruvida de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna kan inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller beslut om att uppgifterna inte längre ska vara säkerhetsskyddsklassificerade kan meddelas vid en viss tidpunkt eller efter en särskild händelse.

| 19. | Utrikestjänsten ska regelbundet se över säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter för att förvissa sig om att säkerhetsskyddsklassificeringsnivån fortfarande gäller. Utrikestjänsten ska inrätta ett system för att säkerställa att säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de registrerade säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som det har givit upphov till ses över minst vart femte år. En sådan översyn är inte nödvändig om upphovsmannen redan från början har angett en särskild tidpunkt när uppgifterna automatiskt kommer att inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller när de inte längre behöver vara säkerhetsskyddsklassificerade och uppgifterna har märkts i enlighet med detta. |
| --- | --- |

19.

Utrikestjänsten ska regelbundet se över säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter för att förvissa sig om att säkerhetsskyddsklassificeringsnivån fortfarande gäller. Utrikestjänsten ska inrätta ett system för att säkerställa att säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de registrerade säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som det har givit upphov till ses över minst vart femte år. En sådan översyn är inte nödvändig om upphovsmannen redan från början har angett en särskild tidpunkt när uppgifterna automatiskt kommer att inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller när de inte längre behöver vara säkerhetsskyddsklassificerade och uppgifterna har märkts i enlighet med detta.

III   REGISTRERING AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER FÖR SÄKERHETSÄNDAMÅL

| 20. | En central registreringsenhet ska inrättas vid huvudkontoret. För varje organisatorisk enhet inom utrikestjänsten där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras ska det inrättas en ansvarig registreringsenhet, som är underordnad den centrala registreringsenheten, för att garantera att uppgifterna hanteras i enlighet med detta beslut. Registreringsenheterna ska inrättas som säkrade utrymmen enligt definitionen i bilaga A.
  Varje unionsdelegation inrättar sin egen registreringsenhet för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.
  Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska utse en chefsregistrator för dessa registreringsenheter. |
| --- | --- |

20.

En central registreringsenhet ska inrättas vid huvudkontoret. För varje organisatorisk enhet inom utrikestjänsten där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras ska det inrättas en ansvarig registreringsenhet, som är underordnad den centrala registreringsenheten, för att garantera att uppgifterna hanteras i enlighet med detta beslut. Registreringsenheterna ska inrättas som säkrade utrymmen enligt definitionen i bilaga A.

Varje unionsdelegation inrättar sin egen registreringsenhet för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska utse en chefsregistrator för dessa registreringsenheter.

| 21. | I detta beslut avses med registrering för säkerhetsändamål (nedan kallat registrering) tillämpning av förfaranden som registrerar uppgifternas livscykel, inbegripet dess spridning och förstöring. När det gäller ett kommunikations- och informationssystem, får förfarandena utföras genom processer i själva kommunikations- och informationssystemet. |
| --- | --- |

21.

I detta beslut avses med registrering för säkerhetsändamål (nedan kallat registrering) tillämpning av förfaranden som registrerar uppgifternas livscykel, inbegripet dess spridning och förstöring. När det gäller ett kommunikations- och informationssystem, får förfarandena utföras genom processer i själva kommunikations- och informationssystemet.

| 22. | Allt material på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och högre ska registreras när det anländer till eller lämnar en organisatorisk enhet inklusive unionens delegationer. Uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska registreras i de därför avsedda registren. |
| --- | --- |

22.

Allt material på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och högre ska registreras när det anländer till eller lämnar en organisatorisk enhet inklusive unionens delegationer. Uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska registreras i de därför avsedda registren.

| 23. | Den centrala registerenheten ska, i utrikestjänstens högkvarter, vara den huvudsakliga kontaktpunkten för in- och utpassering när det gäller utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med tredjestater och internationella organisationer. Enheten ska föra ett register över alla dessa utbyten. |
| --- | --- |

23.

Den centrala registerenheten ska, i utrikestjänstens högkvarter, vara den huvudsakliga kontaktpunkten för in- och utpassering när det gäller utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med tredjestater och internationella organisationer. Enheten ska föra ett register över alla dessa utbyten.

| 24. | Den höga representanten ska godkänna en säkerhetsstrategi för registrering av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter för säkerhetsändamål, i enlighet med artikel 14 i detta beslut. |
| --- | --- |

24.

Den höga representanten ska godkänna en säkerhetsstrategi för registrering av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter för säkerhetsändamål, i enlighet med artikel 14 i detta beslut.

Register för handlingar med beteckningen Tres secret UE/EU top secret

| 25. | Den centrala registerenheten ska utses i utrikestjänstens huvudkontor och ska fungera som central myndighet för mottagning eller avsändning av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. Om det är nödvändigt får underenheter utses för att hantera sådana uppgifter för registreringsändamål. |
| --- | --- |

25.

Den centrala registerenheten ska utses i utrikestjänstens huvudkontor och ska fungera som central myndighet för mottagning eller avsändning av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. Om det är nödvändigt får underenheter utses för att hantera sådana uppgifter för registreringsändamål.

| 26. | Sådana underenheter får inte överföra handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET direkt till andra underenheter som är underställda samma centrala registreringsenhet för TRES SECRET UE/EU TOP SECRET eller externt utan uttryckligt godkännande från det senare. |
| --- | --- |

26.

Sådana underenheter får inte överföra handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET direkt till andra underenheter som är underställda samma centrala registreringsenhet för TRES SECRET UE/EU TOP SECRET eller externt utan uttryckligt godkännande från det senare.

IV.   KOPIERING OCH ÖVERSÄTTNING AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-HANDLINGAR

| 27. | Handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET får inte kopieras eller översättas utan föregående skriftligt medgivande från upphovsmannen. |
| --- | --- |

27.

Handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET får inte kopieras eller översättas utan föregående skriftligt medgivande från upphovsmannen.

| 28. | Om upphovsmannen till handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån SECRET UE/EU SECRET och lägre inte har angett begränsning för kopiering eller översättning, får sådana handlingar kopieras eller översättas på uppdrag av innehavaren. |
| --- | --- |

28.

Om upphovsmannen till handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån SECRET UE/EU SECRET och lägre inte har angett begränsning för kopiering eller översättning, får sådana handlingar kopieras eller översättas på uppdrag av innehavaren.

| 29. | De säkerhetsåtgärder som ska tillämpas på originalhandlingen ska även tillämpas på kopior och översättningar av denna. Kopior av uppgifter på nivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska endast skapas av en berörd (under)registreringsenhet med en säker kopieringsmaskin. Kopiorna ska registreras. |
| --- | --- |

29.

De säkerhetsåtgärder som ska tillämpas på originalhandlingen ska även tillämpas på kopior och översättningar av denna. Kopior av uppgifter på nivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska endast skapas av en berörd (under)registreringsenhet med en säker kopieringsmaskin. Kopiorna ska registreras.

V.   BEFORDRAN AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 30. | Befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska omfattas av skyddsåtgärderna i punkterna 31–41. När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter befordras via elektroniska medier, och utan hinder av artikel 7.4 i bilaga A, får skyddsåtgärderna nedan kompletteras med lämpliga tekniska motåtgärder som föreskrivs av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet för att minimera risken för att uppgifterna går förlorade eller röjs. |
| --- | --- |

30.

Befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska omfattas av skyddsåtgärderna i punkterna 31–41. När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter befordras via elektroniska medier, och utan hinder av artikel 7.4 i bilaga A, får skyddsåtgärderna nedan kompletteras med lämpliga tekniska motåtgärder som föreskrivs av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet för att minimera risken för att uppgifterna går förlorade eller röjs.

| 31. | Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska utfärda anvisningar för befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

31.

Utrikestjänstens säkerhetsmyndighet ska utfärda anvisningar för befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med detta beslut.

Inom en byggnad eller ett autonomt byggnadskomplex

| 32. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som befordras inom en byggnad eller ett autonomt byggnadskomplex ska vara övertäckta så att det inte går att se innehållet. |
| --- | --- |

32.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som befordras inom en byggnad eller ett autonomt byggnadskomplex ska vara övertäckta så att det inte går att se innehållet.

| 33. | Inom en byggnad eller ett autonomt byggnadskomplex ska uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET befordras av vederbörligen säkerhetsprövade personer, i ett förseglat kuvert försett med enbart adressatens namn. |
| --- | --- |

33.

Inom en byggnad eller ett autonomt byggnadskomplex ska uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET befordras av vederbörligen säkerhetsprövade personer, i ett förseglat kuvert försett med enbart adressatens namn.

Inom EU

| 34. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som befordras mellan byggnader eller lokaler inom EU ska förpackas så att de skyddas från obehörigt röjande. |
| --- | --- |

34.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som befordras mellan byggnader eller lokaler inom EU ska förpackas så att de skyddas från obehörigt röjande.

| 35. | Befordran av uppgifter på en säkerhetsskyddsklassificeringsnivå upp till SECRET UE/EU SECRET inom EU ska ske med ett av följande medel:






  a) | Militär-, regerings- eller diplomatkurir, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- | --- |

35.

Befordran av uppgifter på en säkerhetsskyddsklassificeringsnivå upp till SECRET UE/EU SECRET inom EU ska ske med ett av följande medel:

a)

Militär-, regerings- eller diplomatkurir, beroende på vad som är lämpligt.

| b) | Personligt överlämnande förutsatt att






  i) | säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter inte lämnas utan uppsikt av budet, såvida de inte förvaras i enlighet med bestämmelserna i bilaga A II, |
| --- | --- | --- |

b)

Personligt överlämnande förutsatt att

i)

säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter inte lämnas utan uppsikt av budet, såvida de inte förvaras i enlighet med bestämmelserna i bilaga A II,

| ii) | de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna inte öppnas under befordran eller läses på offentlig plats, |
| --- | --- |

ii)

de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna inte öppnas under befordran eller läses på offentlig plats,

| iii) | personerna har säkerhetsprövats på lämplig nivå och informerats om sina säkerhetsskyldigheter, |
| --- | --- |

iii)

personerna har säkerhetsprövats på lämplig nivå och informerats om sina säkerhetsskyldigheter,

| iv) | budet förses med ett kuririntyg när så krävs. |
| --- | --- |

iv)

budet förses med ett kuririntyg när så krävs.

| c) | Posttjänster eller kommersiella kurirtjänster under förutsättning att






  i) | de är godkända av de berörda nationella säkerhetsmyndigheterna enligt nationella lagar och andra författningar, |
| --- | --- | --- |

c)

Posttjänster eller kommersiella kurirtjänster under förutsättning att

i)

de är godkända av de berörda nationella säkerhetsmyndigheterna enligt nationella lagar och andra författningar,

| ii) | de tillämpar lämpliga skyddsåtgärder enligt de minimikrav som ska fastställas i säkerhetsriktlinjer enligt artikel 20.1 i detta beslut. |
| --- | --- |

ii)

de tillämpar lämpliga skyddsåtgärder enligt de minimikrav som ska fastställas i säkerhetsriktlinjer enligt artikel 20.1 i detta beslut.

Vid befordran från en medlemsstat till en annan ska bestämmelserna i led c begränsas till att gälla uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån upp till CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL.

| 36. | Material på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET (t.ex. utrustning eller maskiner) som inte kan befordras på det sätt som avses i punkt 34 ska transporteras såsom frakt av kommersiella transportörer i enlighet med bilaga A V. |
| --- | --- |

36.

Material på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET (t.ex. utrustning eller maskiner) som inte kan befordras på det sätt som avses i punkt 34 ska transporteras såsom frakt av kommersiella transportörer i enlighet med bilaga A V.

| 37. | Fysisk befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET eller högre mellan byggnader eller lokaler inom EU ska ske med militär-, regerings- eller diplomatkurir, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

37.

Fysisk befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET eller högre mellan byggnader eller lokaler inom EU ska ske med militär-, regerings- eller diplomatkurir, beroende på vad som är lämpligt.

Från EU till en tredjestat eller mellan EU-organ i tredjestater

| 38. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som befordras från EU till en tredjestat, eller mellan EU-organ i tredjestater, ska förpackas så att de skyddas från obehörigt röjande. |
| --- | --- |

38.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som befordras från EU till en tredjestat, eller mellan EU-organ i tredjestater, ska förpackas så att de skyddas från obehörigt röjande.

| 39. | Befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET från EU till en tredjestat, och befordran av alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på en säkerhetsskyddsklassificeringsnivå upp till SECRET UE/EU SECRET mellan EU-organ i tredjestater, ska ske med något av följande medel:






  a) | Militär- eller diplomatkurir. |
| --- | --- | --- |

39.

Befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET från EU till en tredjestat, och befordran av alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på en säkerhetsskyddsklassificeringsnivå upp till SECRET UE/EU SECRET mellan EU-organ i tredjestater, ska ske med något av följande medel:

a)

Militär- eller diplomatkurir.

| b) | Personligt överlämnande förutsatt att






  i) | paketet är försett med ett officiellt sigill eller är förpackat på ett sådant sätt att det framgår att det rör sig om en officiell försändelse som inte bör genomgå tull- eller säkerhetskontroll, |
| --- | --- | --- |

b)

Personligt överlämnande förutsatt att

i)

paketet är försett med ett officiellt sigill eller är förpackat på ett sådant sätt att det framgår att det rör sig om en officiell försändelse som inte bör genomgå tull- eller säkerhetskontroll,

| ii) | buden bär med sig ett kuririntyg som fastställer paketets identitet och ger dem behörighet att befordra paketet, |
| --- | --- |

ii)

buden bär med sig ett kuririntyg som fastställer paketets identitet och ger dem behörighet att befordra paketet,

| iii) | säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter inte lämnas utan uppsikt av budet, såvida de inte förvaras i enlighet med bestämmelserna i bilaga A II, |
| --- | --- |

iii)

säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter inte lämnas utan uppsikt av budet, såvida de inte förvaras i enlighet med bestämmelserna i bilaga A II,

| iv) | de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna inte öppnas under befordran eller läses på offentlig plats, och |
| --- | --- |

iv)

de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna inte öppnas under befordran eller läses på offentlig plats, och

| v) | personerna har säkerhetsprövats på lämplig nivå och informerats om sina säkerhetsskyldigheter. |
| --- | --- |

v)

personerna har säkerhetsprövats på lämplig nivå och informerats om sina säkerhetsskyldigheter.

| 40. | Befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET som EU lämnat till en tredjestat eller internationell organisation ska uppfylla de relevanta bestämmelserna i ett informationssäkerhetsavtal eller en administrativ överenskommelse enligt artikel 10.2 i bilaga A. |
| --- | --- |

40.

Befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET som EU lämnat till en tredjestat eller internationell organisation ska uppfylla de relevanta bestämmelserna i ett informationssäkerhetsavtal eller en administrativ överenskommelse enligt artikel 10.2 i bilaga A.

| 41. | Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED får också befordras från EU till en tredjestat med posttjänster eller kommersiella kurirtjänster. |
| --- | --- |

41.

Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED får också befordras från EU till en tredjestat med posttjänster eller kommersiella kurirtjänster.

| 42. | Befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET från EU till en tredjestat eller mellan EU-organ i tredjestater ska ske med militär- eller diplomatkurir. |
| --- | --- |

42.

Befordran av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET från EU till en tredjestat eller mellan EU-organ i tredjestater ska ske med militär- eller diplomatkurir.

VI.   FÖRSTÖRING AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 43. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som inte längre behövs får destrueras, utan att det påverkar relevanta bestämmelser om arkivering. |
| --- | --- |

43.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som inte längre behövs får destrueras, utan att det påverkar relevanta bestämmelser om arkivering.

| 44. | Handlingar som är föremål för registrering i enlighet med artikel 7.2 i bilaga A ska destrueras av den ansvariga registreringsenheten enligt innehavarens eller en behörig myndighets anvisningar. Diarier och andra registreringsuppgifter ska uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

44.

Handlingar som är föremål för registrering i enlighet med artikel 7.2 i bilaga A ska destrueras av den ansvariga registreringsenheten enligt innehavarens eller en behörig myndighets anvisningar. Diarier och andra registreringsuppgifter ska uppdateras i enlighet med detta.

| 45. | För handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån SECRET UE/EU SECRET eller TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska förstöringen utföras i närvaro av ett vittne som har säkerhetsgodkänts för minst den säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som anges på handlingen som ska destrueras. |
| --- | --- |

45.

För handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån SECRET UE/EU SECRET eller TRES SECRET UE/EU TOP SECRET ska förstöringen utföras i närvaro av ett vittne som har säkerhetsgodkänts för minst den säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som anges på handlingen som ska destrueras.

| 46. | Registratorn och vittnet om den senares närvaro krävs, ska underteckna ett förstöringsintyg som ska arkiveras vid registreringsenheten. Registreringsenheten ska bevara förstöringsintyg för handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET i minst tio år och för handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET i minst fem år. |
| --- | --- |

46.

Registratorn och vittnet om den senares närvaro krävs, ska underteckna ett förstöringsintyg som ska arkiveras vid registreringsenheten. Registreringsenheten ska bevara förstöringsintyg för handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET i minst tio år och för handlingar på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL och SECRET UE/EU SECRET i minst fem år.

| 47. | Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar, inklusive sådana på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ska destrueras enligt metoder som uppfyller relevant EU-standard eller likvärdiga standarder eller som har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med nationella tekniska standarder för att hindra hel eller partiell rekonstruktion. |
| --- | --- |

47.

Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar, inklusive sådana på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ska destrueras enligt metoder som uppfyller relevant EU-standard eller likvärdiga standarder eller som har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med nationella tekniska standarder för att hindra hel eller partiell rekonstruktion.

| 48. | Förstöring av lagringsmedier för datorer som använts för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska ske i enlighet med punkt 36 i bilaga A IV. |
| --- | --- |

48.

Förstöring av lagringsmedier för datorer som använts för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska ske i enlighet med punkt 36 i bilaga A IV.

VII.   SÄKERHETSSINSPEKTIONER

Utrikestjänstens säkerhetsinspektioner

| 49. | I enlighet med artikel 15 i detta beslut ska utrikestjänstens säkerhetsinspektioner omfatta följande:






  a) | Allmänna säkerhetsinspektioner, vars syfte ska vara att bedöma den allmänna skyddsnivån vid utrikestjänstens högkvarter, unionens delegationer och alla därav beroende eller därmed sammanhängande lokaler, särskilt i syfte att utvärdera effektiviteten hos de säkerhetsåtgärder som genomförs för att skydda utrikestjänstens säkerhetsintressen. |
| --- | --- | --- |

49.

I enlighet med artikel 15 i detta beslut ska utrikestjänstens säkerhetsinspektioner omfatta följande:

a)

Allmänna säkerhetsinspektioner, vars syfte ska vara att bedöma den allmänna skyddsnivån vid utrikestjänstens högkvarter, unionens delegationer och alla därav beroende eller därmed sammanhängande lokaler, särskilt i syfte att utvärdera effektiviteten hos de säkerhetsåtgärder som genomförs för att skydda utrikestjänstens säkerhetsintressen.

| b) | Säkerhetsinspektioner av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, vars syfte ska vara att, i allmänhet inför en ackreditering, utvärdera ändamålsenligheten hos de åtgärder som vidtas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i utrikestjänstens högkvarter och unionens delegationer.
  Sådana inspektioner ska särskilt genomföras bl.a. för att






  i) | garantera att de minimisäkerhetsnormer för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som fastställs i detta direktiv respekteras, |
| --- | --- | --- |

b)

Säkerhetsinspektioner av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, vars syfte ska vara att, i allmänhet inför en ackreditering, utvärdera ändamålsenligheten hos de åtgärder som vidtas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i utrikestjänstens högkvarter och unionens delegationer.

Sådana inspektioner ska särskilt genomföras bl.a. för att

i)

garantera att de minimisäkerhetsnormer för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som fastställs i detta direktiv respekteras,

| ii) | betona vikten av säkerhet och en effektiv riskhantering inom de inspekterade enheterna, |
| --- | --- |

ii)

betona vikten av säkerhet och en effektiv riskhantering inom de inspekterade enheterna,

| iii) | rekommendera motåtgärder för att minska de specifika konsekvenserna av att de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifternas konfidentialitet, riktighet eller tillgänglighet går förlorad, och |
| --- | --- |

iii)

rekommendera motåtgärder för att minska de specifika konsekvenserna av att de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifternas konfidentialitet, riktighet eller tillgänglighet går förlorad, och

| iv) | förstärka säkerhetsmyndigheternas fortlöpande program för utbildning och medvetandegörande när det gäller säkerhet. |
| --- | --- |

iv)

förstärka säkerhetsmyndigheternas fortlöpande program för utbildning och medvetandegörande när det gäller säkerhet.

Genomförande av och rapportering om utrikestjänstens säkerhetsinspektioner

| 50. | Utrikestjänstens säkerhetsinspektioner ska genomföras av en inspektionsgrupp från utrikestjänstens säkerhetsdirektorat och, vid behov, med stöd av säkerhetsexperter från andra EU-institutioner eller medlemsstaterna.
  Inspektionsgruppen ska ha tillträde till alla platser där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras, särskilt registreringsenheter samt kommunikations- och informationssystemets anslutningspunkter (points of presence). |
| --- | --- |

50.

Utrikestjänstens säkerhetsinspektioner ska genomföras av en inspektionsgrupp från utrikestjänstens säkerhetsdirektorat och, vid behov, med stöd av säkerhetsexperter från andra EU-institutioner eller medlemsstaterna.

Inspektionsgruppen ska ha tillträde till alla platser där säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter hanteras, särskilt registreringsenheter samt kommunikations- och informationssystemets anslutningspunkter (points of presence).

| 51. | Utrikestjänstens säkerhetsinspektioner i unionens delegationer kan när så är nödvändigt genomföras med stöd av de säkerhetsansvariga vid medlemsstaternas ambassader belägna i de berörda tredjestaterna. |
| --- | --- |

51.

Utrikestjänstens säkerhetsinspektioner i unionens delegationer kan när så är nödvändigt genomföras med stöd av de säkerhetsansvariga vid medlemsstaternas ambassader belägna i de berörda tredjestaterna.

| 52. | Före utgången av varje kalenderår ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet anta ett program för säkerhetsinspektioner för utrikestjänsten för följande år. |
| --- | --- |

52.

Före utgången av varje kalenderår ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet anta ett program för säkerhetsinspektioner för utrikestjänsten för följande år.

| 53. | Säkerhetsinspektioner som inte ingår i programmet kan vid behov anordnas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. |
| --- | --- |

53.

Säkerhetsinspektioner som inte ingår i programmet kan vid behov anordnas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

| 54. | Efter avslutad säkerhetsinspektion ska de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna presenteras för den inspekterade enheten. Därefter ska en inspektionsrapport upprättas av inspektionsgruppen. Om korrigerande åtgärder och rekommendationer har föreslagits, ska tillräckligt detaljerade uppgifter för att underbygga de slutsatser som nåtts ingå i rapporten. Rapporten ska överlämnas till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet och till chefen för den inspekterade enheten.
  En återkommande rapport ska utarbetas under ansvar av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat för att betona de lärdomar som dragits av de inspektioner som genomförts under en angiven tidsperiod och ska granskas av utrikestjänstens säkerhetskommitté. |
| --- | --- |

54.

Efter avslutad säkerhetsinspektion ska de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna presenteras för den inspekterade enheten. Därefter ska en inspektionsrapport upprättas av inspektionsgruppen. Om korrigerande åtgärder och rekommendationer har föreslagits, ska tillräckligt detaljerade uppgifter för att underbygga de slutsatser som nåtts ingå i rapporten. Rapporten ska överlämnas till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet och till chefen för den inspekterade enheten.

En återkommande rapport ska utarbetas under ansvar av utrikestjänstens säkerhetsdirektorat för att betona de lärdomar som dragits av de inspektioner som genomförts under en angiven tidsperiod och ska granskas av utrikestjänstens säkerhetskommitté.

Genomförande av och rapportering om säkerhetsinspektioner i EU-byråer och EU-organ som inrättats enligt avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget

| 55. | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat får vid behov utse experter som ska delta i gemensamma EU-inspektionsgrupper som genomför inspektioner i EU-byråer och EU-organ som inrättats enligt avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

55.

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat får vid behov utse experter som ska delta i gemensamma EU-inspektionsgrupper som genomför inspektioner i EU-byråer och EU-organ som inrättats enligt avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget.

Utrikestjänstens checklista för säkerhetsinspektioner

| 56. | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska utarbeta och uppdatera en checklista för säkerhetsinspektioner för de punkter som ska kontrolleras under utrikestjänstens säkerhetsinspektioner. Denna checklista ska översändas till utrikestjänstens säkerhetskommitté. |
| --- | --- |

56.

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska utarbeta och uppdatera en checklista för säkerhetsinspektioner för de punkter som ska kontrolleras under utrikestjänstens säkerhetsinspektioner. Denna checklista ska översändas till utrikestjänstens säkerhetskommitté.

| 57. | Nödvändiga uppgifter för att fylla i checklistan ska framför allt inhämtas under inspektionen från säkerhetsförvaltningen vid den enhet som inspekteras. När checklistan har fyllts i med detaljerade svar, ska den klassificeras i samförstånd med den inspekterade enheten. Den ska inte utgöra en del av inspektionsrapporten. |
| --- | --- |

57.

Nödvändiga uppgifter för att fylla i checklistan ska framför allt inhämtas under inspektionen från säkerhetsförvaltningen vid den enhet som inspekteras. När checklistan har fyllts i med detaljerade svar, ska den klassificeras i samförstånd med den inspekterade enheten. Den ska inte utgöra en del av inspektionsrapporten.

---

BILAGA A IV

SKYDD AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER SOM HANTERAS I KOMMUNIKATIONS- OCH INFORMATIONSSYSTEM

I.   INLEDNING

| 1. | Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 8 i bilaga A. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 8 i bilaga A.

| 2. | Följande egenskaper och begrepp för informationssäkring är av största betydelse för säkerheten och för att driften av kommunikations- och informationssystem ska kunna fungera korrekt:







  Autenticitet | : | Garanti för att uppgifterna är riktiga och härrör från pålitliga källor. |
| --- | --- | --- | --- |
| Tillgänglighet | : | Egenskapen att finnas tillgänglig och vara användbar för en behörig enhet. |
| Konfidentialitet | : | Egenskapen att uppgifter skyddas mot insyn av obehöriga personer, enheter eller processer. |
| Riktighet | : | Egenskapen att skydda att uppgifter och tillgångar är exakta och fullständiga. |
| Oavvislighet | : | Möjlighet att bevisa att en åtgärd eller händelse har ägt rum så att denna händelse eller åtgärd inte senare kan förnekas. |

2.

Följande egenskaper och begrepp för informationssäkring är av största betydelse för säkerheten och för att driften av kommunikations- och informationssystem ska kunna fungera korrekt:

Autenticitet

:

Garanti för att uppgifterna är riktiga och härrör från pålitliga källor.

Tillgänglighet

:

Egenskapen att finnas tillgänglig och vara användbar för en behörig enhet.

Konfidentialitet

:

Egenskapen att uppgifter skyddas mot insyn av obehöriga personer, enheter eller processer.

Riktighet

:

Egenskapen att skydda att uppgifter och tillgångar är exakta och fullständiga.

Oavvislighet

:

Möjlighet att bevisa att en åtgärd eller händelse har ägt rum så att denna händelse eller åtgärd inte senare kan förnekas.

II.   PRINCIPER FÖR INFORMATIONSSÄKRING

| 3. | De bestämmelser som anges nedan ska utgöra grunden för säkerheten för alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som hanteras i kommunikations- och informationssystem. Detaljerade krav för genomförandet av dessa bestämmelser ska definieras i säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer för informationssäkring. |
| --- | --- |

3.

De bestämmelser som anges nedan ska utgöra grunden för säkerheten för alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som hanteras i kommunikations- och informationssystem. Detaljerade krav för genomförandet av dessa bestämmelser ska definieras i säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer för informationssäkring.

Hantering av säkerhetsrisker

| 4. | Hantering av säkerhetsrisker ska utgöra en integrerande del av definiering, utveckling, drift och underhåll av systemet. Riskhanteringen (bedömning, hantering, acceptans och kommunikation) ska gemensamt genomföras som en fortlöpande process av företrädare för systemägare, projektmyndigheter, driftsmyndigheter och säkerhetsgodkännande myndigheter genom att en beprövad, öppen och fullt begriplig riskbedömningsprocess används. Omfattningen av kommunikations- och informationssystemen och deras tillgångar ska klart definieras när riskhanteringsprocessen inleds. |
| --- | --- |

4.

Hantering av säkerhetsrisker ska utgöra en integrerande del av definiering, utveckling, drift och underhåll av systemet. Riskhanteringen (bedömning, hantering, acceptans och kommunikation) ska gemensamt genomföras som en fortlöpande process av företrädare för systemägare, projektmyndigheter, driftsmyndigheter och säkerhetsgodkännande myndigheter genom att en beprövad, öppen och fullt begriplig riskbedömningsprocess används. Omfattningen av kommunikations- och informationssystemen och deras tillgångar ska klart definieras när riskhanteringsprocessen inleds.

| 5. | Utrikestjänstens behöriga myndigheter ska se över potentiella hot mot systemet och kontinuerligt göra uppdaterade och noggranna hotbedömningar som avspeglar den befintliga driftsmiljön. De ska kontinuerligt uppdatera sina kunskaper om sårbarhetsfrågor och regelbundet se över sårbarhetsbedömningen för att hålla sig à jour med den föränderliga miljön på it-området. |
| --- | --- |

5.

Utrikestjänstens behöriga myndigheter ska se över potentiella hot mot systemet och kontinuerligt göra uppdaterade och noggranna hotbedömningar som avspeglar den befintliga driftsmiljön. De ska kontinuerligt uppdatera sina kunskaper om sårbarhetsfrågor och regelbundet se över sårbarhetsbedömningen för att hålla sig à jour med den föränderliga miljön på it-området.

| 6. | Syftet med hanteringen av säkerhetsrisker ska vara att tillämpa en serie säkerhetsåtgärder som ger en tillfredsställande kompromiss mellan användarkrav och kvarstående säkerhetsrisker. |
| --- | --- |

6.

Syftet med hanteringen av säkerhetsrisker ska vara att tillämpa en serie säkerhetsåtgärder som ger en tillfredsställande kompromiss mellan användarkrav och kvarstående säkerhetsrisker.

| 7. | De särskilda krav samt den skala och detaljnivå som fastställs av den berörda ackrediteringsmyndigheten för godkännande från säkerhetssynpunkt av ett kommunikations- och informationssystem ska stå i proportion till den uppskattade risken, med beaktande av alla relevanta faktorer, inklusive säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som hanteras i kommunikations- och informationssystemet. Ackreditering ska inbegripa en formell redovisning av kvarstående risker och den ansvariga myndighetens acceptans av den kvarstående risken. |
| --- | --- |

7.

De särskilda krav samt den skala och detaljnivå som fastställs av den berörda ackrediteringsmyndigheten för godkännande från säkerhetssynpunkt av ett kommunikations- och informationssystem ska stå i proportion till den uppskattade risken, med beaktande av alla relevanta faktorer, inklusive säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som hanteras i kommunikations- och informationssystemet. Ackreditering ska inbegripa en formell redovisning av kvarstående risker och den ansvariga myndighetens acceptans av den kvarstående risken.

Säkerhet under kommunikations- och informationssystemets hela livscykel

| 8. | Att garantera säkerheten ska vara ett krav under systemets hela livscykel, från det att systemet inleds tills det avslutas. |
| --- | --- |

8.

Att garantera säkerheten ska vara ett krav under systemets hela livscykel, från det att systemet inleds tills det avslutas.

| 9. | Varje inblandad aktörs roll i och interaktion med systemet när det gäller dess säkerhet ska fastställas för varje skede av livscykeln. |
| --- | --- |

9.

Varje inblandad aktörs roll i och interaktion med systemet när det gäller dess säkerhet ska fastställas för varje skede av livscykeln.

| 10. | Varje system, inbegripet tekniska och icke-tekniska säkerhetsåtgärder, ska säkerhetstestas under ackrediteringsprocessen för att säkerställa att rätt säkerhetsnivå för de genomförda säkerhetsåtgärderna erhålls och för att kontrollera att de är korrekt genomförda, integrerade och konfigurerade. |
| --- | --- |

10.

Varje system, inbegripet tekniska och icke-tekniska säkerhetsåtgärder, ska säkerhetstestas under ackrediteringsprocessen för att säkerställa att rätt säkerhetsnivå för de genomförda säkerhetsåtgärderna erhålls och för att kontrollera att de är korrekt genomförda, integrerade och konfigurerade.

| 11. | Säkerhetsutvärderingar, inspektioner och översyner ska regelbundet genomföras under ett systems drift och underhåll och när exceptionella omständigheter uppkommer. |
| --- | --- |

11.

Säkerhetsutvärderingar, inspektioner och översyner ska regelbundet genomföras under ett systems drift och underhåll och när exceptionella omständigheter uppkommer.

| 12. | Systemets säkerhetsdokumentering ska utvecklas under dess livscykel såsom en integrerad del av processen för hantering av ändringar och konfiguration. |
| --- | --- |

12.

Systemets säkerhetsdokumentering ska utvecklas under dess livscykel såsom en integrerad del av processen för hantering av ändringar och konfiguration.

Bästa praxis

| 13. | Utrikestjänsten ska samarbeta med rådets generalsekretariat, kommissionen och medlemsstaterna för att ta fram bästa praxis för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som behandlas i systemet. Riktlinjer för bästa praxis ska ange tekniska, fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder för system vilkas ändamålsenlighet för att motverka givna hot och sårbarheter har bevisats. |
| --- | --- |

13.

Utrikestjänsten ska samarbeta med rådets generalsekretariat, kommissionen och medlemsstaterna för att ta fram bästa praxis för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som behandlas i systemet. Riktlinjer för bästa praxis ska ange tekniska, fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder för system vilkas ändamålsenlighet för att motverka givna hot och sårbarheter har bevisats.

| 14. | Vid skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som behandlas i systemet ska man utnyttja erfarenheterna vid de enheter som deltar i informationssäkring, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

14.

Vid skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som behandlas i systemet ska man utnyttja erfarenheterna vid de enheter som deltar i informationssäkring, både inom och utanför EU.

| 15. | Spridningen och det efterföljande genomförandet av bästa praxis ska bidra till uppnåendet av en likvärdig säkerhetsnivå för de olika system som används av utrikestjänsten och som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

15.

Spridningen och det efterföljande genomförandet av bästa praxis ska bidra till uppnåendet av en likvärdig säkerhetsnivå för de olika system som används av utrikestjänsten och som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

Flernivåförsvar

| 16. | För att minska risken för kommunikations- och informationssystem ska en rad tekniska och icke-tekniska säkerhetsåtgärder genomföras, organiserade som flera försvarsnivåer. Dessa nivåer ska omfatta följande:
  a)   Avskräckande: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att avstyra eventuella planer på att angripa systemet.
  b)   Förebyggande: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att hindra eller blockera ett angrepp mot systemet.
  c)   Upptäckt: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att upptäcka ett angrepp mot systemet.
  d)   Uthållighet: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att begränsa följderna av ett angrepp till ett minimalt antal uppgifter eller systemtillgångar och att förhindra ytterligare skada.
  e)   Återställande: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att återställa en säker situation för systemet.
  Hur stränga och tillämpliga dessa säkerhetsåtgärder ska vara ska bestämmas genom en riskbedömning. |
| --- | --- |

16.

För att minska risken för kommunikations- och informationssystem ska en rad tekniska och icke-tekniska säkerhetsåtgärder genomföras, organiserade som flera försvarsnivåer. Dessa nivåer ska omfatta följande:

a)   Avskräckande: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att avstyra eventuella planer på att angripa systemet.

b)   Förebyggande: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att hindra eller blockera ett angrepp mot systemet.

c)   Upptäckt: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att upptäcka ett angrepp mot systemet.

d)   Uthållighet: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att begränsa följderna av ett angrepp till ett minimalt antal uppgifter eller systemtillgångar och att förhindra ytterligare skada.

e)   Återställande: Säkerhetsåtgärder vars syfte är att återställa en säker situation för systemet.

Hur stränga och tillämpliga dessa säkerhetsåtgärder ska vara ska bestämmas genom en riskbedömning.

| 17. | Utrikestjänstens behöriga myndigheter ska se till att de kan bemöta incidenter som kan gå utöver organisatoriska och nationella gränser för att samordna motåtgärder och utbyta information om dessa incidenter och riskerna i samband med dessa (kapacitet för incidenthantering). |
| --- | --- |

17.

Utrikestjänstens behöriga myndigheter ska se till att de kan bemöta incidenter som kan gå utöver organisatoriska och nationella gränser för att samordna motåtgärder och utbyta information om dessa incidenter och riskerna i samband med dessa (kapacitet för incidenthantering).

Principen om minimalitet och begränsad behörighet

| 18. | Endast funktioner, apparater och tjänster för att uppfylla driftskraven ska utnyttjas för att undvika onödiga risker. |
| --- | --- |

18.

Endast funktioner, apparater och tjänster för att uppfylla driftskraven ska utnyttjas för att undvika onödiga risker.

| 19. | Användarna av kommunikations- och informationssystemen och automatiserade processer ska endast ges det tillträde, de privilegier eller den behörighet de behöver för att utföra sina uppgifter för att begränsa eventuella skador efter olyckor, misstag eller obehörig användning av systemresurser. |
| --- | --- |

19.

Användarna av kommunikations- och informationssystemen och automatiserade processer ska endast ges det tillträde, de privilegier eller den behörighet de behöver för att utföra sina uppgifter för att begränsa eventuella skador efter olyckor, misstag eller obehörig användning av systemresurser.

| 20. | De registreringsförfaranden som vid behov utförs av ett kommunikations- och informationssystem ska kontrolleras som en del av ackrediteringsprocessen. |
| --- | --- |

20.

De registreringsförfaranden som vid behov utförs av ett kommunikations- och informationssystem ska kontrolleras som en del av ackrediteringsprocessen.

Medvetenhet om informationssäkring

| 21. | Riskmedvetenhet och tillgängliga skyddsåtgärder utgör den första försvarslinjen för informations- och kommunikationssystemens säkerhet. All personal som är involverad i ett systems livscykel, även användare, ska känna till






  a) | att säkerhetshaverier kan förorsaka betydande skada i systemet och hela organisationen, |
| --- | --- | --- |

21.

Riskmedvetenhet och tillgängliga skyddsåtgärder utgör den första försvarslinjen för informations- och kommunikationssystemens säkerhet. All personal som är involverad i ett systems livscykel, även användare, ska känna till

a)

att säkerhetshaverier kan förorsaka betydande skada i systemet och hela organisationen,

| b) | den potentiella skada som kan uppstå för andra genom sammankoppling och ett ömsesidigt beroende, och |
| --- | --- |

b)

den potentiella skada som kan uppstå för andra genom sammankoppling och ett ömsesidigt beroende, och

| c) | sitt individuella ansvar och sin ansvarsskyldighet för kommunikations- och informationssystemens säkerhet i enlighet med det personliga uppdraget inom systemen och processerna. |
| --- | --- |

c)

sitt individuella ansvar och sin ansvarsskyldighet för kommunikations- och informationssystemens säkerhet i enlighet med det personliga uppdraget inom systemen och processerna.

| 22. | För att garantera denna insikt om ansvaret för säkerheten ska utbildning i informationssäkring och medvetenhet vara obligatorisk för all inblandad personal, inbegripet den högre ledningen och systemanvändare. |
| --- | --- |

22.

För att garantera denna insikt om ansvaret för säkerheten ska utbildning i informationssäkring och medvetenhet vara obligatorisk för all inblandad personal, inbegripet den högre ledningen och systemanvändare.

Utvärdering och godkännande av produkter för it-säkerhet

| 23. | Den grad av förtroende som krävs i säkerhetsåtgärderna, definierad som en säkerhetsnivå, ska fastställas i enlighet med resultaten av riskhanteringsprocessen och i linje med relevanta säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer. |
| --- | --- |

23.

Den grad av förtroende som krävs i säkerhetsåtgärderna, definierad som en säkerhetsnivå, ska fastställas i enlighet med resultaten av riskhanteringsprocessen och i linje med relevanta säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer.

| 24. | Säkerhetsnivån ska kontrolleras genom att internationellt erkända eller nationellt godkända processer och metoder används. Detta inbegriper i första hand evaluering, skyddsåtgärder och revision. |
| --- | --- |

24.

Säkerhetsnivån ska kontrolleras genom att internationellt erkända eller nationellt godkända processer och metoder används. Detta inbegriper i första hand evaluering, skyddsåtgärder och revision.

| 25. | Kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska evalueras och godkännas av en medlemsstats nationella kryptogodkännande myndighet. |
| --- | --- |

25.

Kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska evalueras och godkännas av en medlemsstats nationella kryptogodkännande myndighet.

| 26. | Innan sådana kryptoprodukter rekommenderas för godkännande av utrikestjänstens kryptogodkännande myndighet i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut ska de ha genomgått och klarat en andrapartsevaluering av en medlemsstats kvalificerade utvärderingsmyndighet (Aqua) som inte har deltagit i utformningen eller tillverkningen av utrustningen. Hur detaljerad andrapartsevalueringen ska vara beror på den planerade högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som ska skyddas genom dessa produkter. |
| --- | --- |

26.

Innan sådana kryptoprodukter rekommenderas för godkännande av utrikestjänstens kryptogodkännande myndighet i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut ska de ha genomgått och klarat en andrapartsevaluering av en medlemsstats kvalificerade utvärderingsmyndighet (Aqua) som inte har deltagit i utformningen eller tillverkningen av utrustningen. Hur detaljerad andrapartsevalueringen ska vara beror på den planerade högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som ska skyddas genom dessa produkter.

| 27. | När det är motiverat av särskilda operativa skäl får utrikestjänstens kryptogodkännande myndighet på rekommendation av rådets säkerhetskommitté medge undantag från kraven i punkt 25 eller 26 och bevilja interimsgodkännande för en viss period i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut. |
| --- | --- |

27.

När det är motiverat av särskilda operativa skäl får utrikestjänstens kryptogodkännande myndighet på rekommendation av rådets säkerhetskommitté medge undantag från kraven i punkt 25 eller 26 och bevilja interimsgodkännande för en viss period i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut.

| 28. | En kvalificerad utvärderingsmyndighet (Aqua) ska vara en kryptogodkännande myndighet i en medlemsstat, vilken har ackrediterats på grundval av kriterier som rådet har fastställt för att genomföra andrapartsevalueringen av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

28.

En kvalificerad utvärderingsmyndighet (Aqua) ska vara en kryptogodkännande myndighet i en medlemsstat, vilken har ackrediterats på grundval av kriterier som rådet har fastställt för att genomföra andrapartsevalueringen av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| 29. | Den höga representanten ska godkänna en säkerhetsstrategi för kvalificering och godkännande av sådana produkter för it-säkerhet som inte används för kryptering. |
| --- | --- |

29.

Den höga representanten ska godkänna en säkerhetsstrategi för kvalificering och godkännande av sådana produkter för it-säkerhet som inte används för kryptering.

Överföring inom säkrade områden

| 30. | När överföringen av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter är begränsad till säkrade områden, får trots bestämmelserna i detta beslut okrypterad distribution eller kryptering på en lägre nivå användas på grundval av resultatet av riskhanteringsförfarandet och med godkännande från ackrediteringsmyndigheten för säkerhet. |
| --- | --- |

30.

När överföringen av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter är begränsad till säkrade områden, får trots bestämmelserna i detta beslut okrypterad distribution eller kryptering på en lägre nivå användas på grundval av resultatet av riskhanteringsförfarandet och med godkännande från ackrediteringsmyndigheten för säkerhet.

Säker sammankoppling mellan kommunikations- och informationssystemen

| 31. | I detta beslut avses med sammankoppling en direkt förbindelse mellan två eller flera it-system i syfte att utbyta uppgifter och andra informationstillgångar (t.ex. kommunikation) i form av envägs- eller flervägskommunikation. |
| --- | --- |

31.

I detta beslut avses med sammankoppling en direkt förbindelse mellan två eller flera it-system i syfte att utbyta uppgifter och andra informationstillgångar (t.ex. kommunikation) i form av envägs- eller flervägskommunikation.

| 32. | Alla it-system som sammankopplats ska inledningsvis behandlas som icke-tillförlitliga och skyddsåtgärder ska införas för att kontrollera utbytet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

32.

Alla it-system som sammankopplats ska inledningsvis behandlas som icke-tillförlitliga och skyddsåtgärder ska införas för att kontrollera utbytet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

| 33. | För all sammankoppling av system för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med ett annat it-system ska följande grundläggande krav uppfyllas:






  a) | Verksamhetskrav eller driftskrav för sådan sammankoppling ska fastställas och godkännas av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

33.

För all sammankoppling av system för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med ett annat it-system ska följande grundläggande krav uppfyllas:

a)

Verksamhetskrav eller driftskrav för sådan sammankoppling ska fastställas och godkännas av de behöriga myndigheterna.

| b) | Sammankopplingen ska genomgå en riskhanterings- och ackrediteringsprocess och tillstånd krävs från den behöriga ackrediteringsmyndigheten för säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Sammankopplingen ska genomgå en riskhanterings- och ackrediteringsprocess och tillstånd krävs från den behöriga ackrediteringsmyndigheten för säkerhet.

| c) | Gränsskyddstjänster ska genomföras vid den yttre säkerhetsgränsen för samtliga system. |
| --- | --- |

c)

Gränsskyddstjänster ska genomföras vid den yttre säkerhetsgränsen för samtliga system.

| 34. | Det får inte förekomma sammankoppling mellan ett ackrediterat kommunikations- och informationssystem och ett oskyddat eller allmänt nät, utom när systemet har godkända gränsskyddstjänster installerade för ett sådant ändamål mellan systemet och det oskyddade eller allmänna nätet. Säkerhetsåtgärderna för sådana sammankopplingar ska ses över av den behöriga myndigheten för informationssäkring och godkännas av den behöriga myndigheten för informationssäkring.
  När det oskyddade eller allmänna nätet används enbart som nätoperatör och data är krypterade med en kryptoprodukt som godkänts i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut ska en sådan förbindelse inte betraktas som en sammankoppling. |
| --- | --- |

34.

Det får inte förekomma sammankoppling mellan ett ackrediterat kommunikations- och informationssystem och ett oskyddat eller allmänt nät, utom när systemet har godkända gränsskyddstjänster installerade för ett sådant ändamål mellan systemet och det oskyddade eller allmänna nätet. Säkerhetsåtgärderna för sådana sammankopplingar ska ses över av den behöriga myndigheten för informationssäkring och godkännas av den behöriga myndigheten för informationssäkring.

När det oskyddade eller allmänna nätet används enbart som nätoperatör och data är krypterade med en kryptoprodukt som godkänts i enlighet med artikel 7.5 i detta beslut ska en sådan förbindelse inte betraktas som en sammankoppling.

| 35. | Direkt sammankoppling eller kaskadsammankoppling av ett kommunikations- och informationssystem som ackrediterats för uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET med ett oskyddat eller allmänt nät ska vara förbjuden. |
| --- | --- |

35.

Direkt sammankoppling eller kaskadsammankoppling av ett kommunikations- och informationssystem som ackrediterats för uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån TRES SECRET UE/EU TOP SECRET med ett oskyddat eller allmänt nät ska vara förbjuden.

Lagringsmedier för datorer

| 36. | Lagringsmedier för datorer ska destrueras med hjälp av förfaranden som godkänts av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet. |
| --- | --- |

36.

Lagringsmedier för datorer ska destrueras med hjälp av förfaranden som godkänts av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet.

| 37. | Lagringsmedier för datorer ska återanvändas, inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller inte längre vara säkerhetsskyddsklassificerade i enlighet med förfaranden som ska fastställas enligt artikel 7.2 i detta beslut. |
| --- | --- |

37.

Lagringsmedier för datorer ska återanvändas, inplaceras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller inte längre vara säkerhetsskyddsklassificerade i enlighet med förfaranden som ska fastställas enligt artikel 7.2 i detta beslut.

Nödlägen

| 38. | Utan hinder av bestämmelserna i detta beslut får de särskilda förfaranden som beskrivs nedan tillämpas under en begränsad tid i en nödsituation, exempelvis under en överhängande eller faktisk kris, konflikt, eller krigssituationer eller under exceptionella operativa omständigheter. |
| --- | --- |

38.

Utan hinder av bestämmelserna i detta beslut får de särskilda förfaranden som beskrivs nedan tillämpas under en begränsad tid i en nödsituation, exempelvis under en överhängande eller faktisk kris, konflikt, eller krigssituationer eller under exceptionella operativa omständigheter.

| 39. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får överföras med användning av kryptoprodukter som har godkänts för en lägre sekretessgrad eller utan kryptering med godkännande av den behöriga myndigheten, om en eventuell försening skulle förorsaka större skada än den skada som uppkommer genom ett röjande av det säkerhetsskyddsklassificerade materialet och om






  a) | sändaren och mottagaren saknar den kryptoutrustning som krävs eller helt och hållet saknar kryptoutrustning, och |
| --- | --- | --- |

39.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får överföras med användning av kryptoprodukter som har godkänts för en lägre sekretessgrad eller utan kryptering med godkännande av den behöriga myndigheten, om en eventuell försening skulle förorsaka större skada än den skada som uppkommer genom ett röjande av det säkerhetsskyddsklassificerade materialet och om

a)

sändaren och mottagaren saknar den kryptoutrustning som krävs eller helt och hållet saknar kryptoutrustning, och

| b) | det säkerhetsskyddsklassificerade materialet inte kan befordras i tid på något annat sätt. |
| --- | --- |

b)

det säkerhetsskyddsklassificerade materialet inte kan befordras i tid på något annat sätt.

| 40. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som överförs under de omständigheter som anges i punkt 39 får inte vara försedda med någon märkning eller några tecken som skiljer dem från ett meddelande som inte är sekretessbelagt eller som kan skyddas genom någon tillgänglig kryptoprodukt. Mottagarna ska utan dröjsmål underrättas om säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på annat sätt. |
| --- | --- |

40.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som överförs under de omständigheter som anges i punkt 39 får inte vara försedda med någon märkning eller några tecken som skiljer dem från ett meddelande som inte är sekretessbelagt eller som kan skyddas genom någon tillgänglig kryptoprodukt. Mottagarna ska utan dröjsmål underrättas om säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på annat sätt.

| 41. | Om punkt 39 tillämpas, ska därefter en rapport lämnas till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat och vidarebefordras av denna till utrikestjänsten säkerhetskommitté. I rapporten ska åtminstone avsändaren, mottagaren och upphovsmannen för varje säkerhetsskyddsklassificerad EU-uppgift anges. |
| --- | --- |

41.

Om punkt 39 tillämpas, ska därefter en rapport lämnas till utrikestjänstens säkerhetsdirektorat och vidarebefordras av denna till utrikestjänsten säkerhetskommitté. I rapporten ska åtminstone avsändaren, mottagaren och upphovsmannen för varje säkerhetsskyddsklassificerad EU-uppgift anges.

III   FUNKTIONER OCH MYNDIGHETER FÖR INFORMATIONSSÄKRING

| 42. | Följande funktioner för informationssäkring ska inrättas vid utrikestjänsten. Dessa funktioner förutsätter inte att det finns enskilda organisatoriska enheter. De ska ha olika mandat. Emellertid får dessa funktioner, och deras medföljande ansvarsområden, kombineras eller integreras i samma organisatoriska enhet eller delas upp i olika organisatoriska enheter, förutsatt att interna intresse- eller uppdragskonflikter undviks. |
| --- | --- |

42.

Följande funktioner för informationssäkring ska inrättas vid utrikestjänsten. Dessa funktioner förutsätter inte att det finns enskilda organisatoriska enheter. De ska ha olika mandat. Emellertid får dessa funktioner, och deras medföljande ansvarsområden, kombineras eller integreras i samma organisatoriska enhet eller delas upp i olika organisatoriska enheter, förutsatt att interna intresse- eller uppdragskonflikter undviks.

Myndigheten för informationssäkring

| 43. | Myndigheten för informationssäkring ska ansvara för att






  a) | utforma strategier och säkerhetsriktlinjer för informationssäkring och övervaka hur ändamålsenliga och relevanta dessa är, |
| --- | --- | --- |

43.

Myndigheten för informationssäkring ska ansvara för att

a)

utforma strategier och säkerhetsriktlinjer för informationssäkring och övervaka hur ändamålsenliga och relevanta dessa är,

| b) | skydda och förvalta teknisk information som rör kryptoprodukter, |
| --- | --- |

b)

skydda och förvalta teknisk information som rör kryptoprodukter,

| c) | se till att de åtgärder för informationssäkring som väljs för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överensstämmer med relevant policy för deras lämplighet och urval, |
| --- | --- |

c)

se till att de åtgärder för informationssäkring som väljs för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter överensstämmer med relevant policy för deras lämplighet och urval,

| d) | se till att kryptoprodukter väljs ut i överensstämmelse med policyn för deras lämplighet och urval, |
| --- | --- |

d)

se till att kryptoprodukter väljs ut i överensstämmelse med policyn för deras lämplighet och urval,

| e) | samordna utbildning i och medvetenhet om informationssäkring, |
| --- | --- |

e)

samordna utbildning i och medvetenhet om informationssäkring,

| f) | samråda med systemleverantören, säkerhetsaktörerna och företrädarna för användare när det gäller säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer för informationssäkring, och |
| --- | --- |

f)

samråda med systemleverantören, säkerhetsaktörerna och företrädarna för användare när det gäller säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer för informationssäkring, och

| g) | se till att det finns tillgång till lämplig sakkunskap vid expertundergruppen för informationssäkringsfrågor vid utrikestjänstens säkerhetskommitté. |
| --- | --- |

g)

se till att det finns tillgång till lämplig sakkunskap vid expertundergruppen för informationssäkringsfrågor vid utrikestjänstens säkerhetskommitté.

Tempestmyndigheten

| 44. | Tempestmyndigheten ska ansvara för att kommunikations- och informationssystemet överensstämmer med tempeststrategier och tempestriktlinjer. Den ska godkänna tempestmotåtgärder för anläggningar och produkter för att i driftsmiljön skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en fastställd säkerhetsskyddsklassificeringsnivå. |
| --- | --- |

44.

Tempestmyndigheten ska ansvara för att kommunikations- och informationssystemet överensstämmer med tempeststrategier och tempestriktlinjer. Den ska godkänna tempestmotåtgärder för anläggningar och produkter för att i driftsmiljön skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en fastställd säkerhetsskyddsklassificeringsnivå.

Den kryptogodkännande myndigheten

| 45. | Den kryptogodkännande myndigheten ska ansvara för att kryptoprodukter överensstämmer med gällande krypteringspolicy. Den ska godkänna en kryptoprodukt för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en fastställd säkerhetsskyddsklassificeringsnivå i systemets driftsmiljö. |
| --- | --- |

45.

Den kryptogodkännande myndigheten ska ansvara för att kryptoprodukter överensstämmer med gällande krypteringspolicy. Den ska godkänna en kryptoprodukt för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en fastställd säkerhetsskyddsklassificeringsnivå i systemets driftsmiljö.

Kryptodistribueringsmyndigheten

| 46. | Kryptodistribueringsmyndigheten ska ansvara för att






  a) | förvalta och redovisa EU-krypterat material, |
| --- | --- | --- |

46.

Kryptodistribueringsmyndigheten ska ansvara för att

a)

förvalta och redovisa EU-krypterat material,

| b) | säkerställa att lämpliga förfaranden följs och att kanaler upprättas för redovisning, säker hantering, förvaring och distribution av allt EU-krypterat material, och |
| --- | --- |

b)

säkerställa att lämpliga förfaranden följs och att kanaler upprättas för redovisning, säker hantering, förvaring och distribution av allt EU-krypterat material, och

| c) | säkerställa överföring av EU-krypterat material till eller från enskilda personer eller de enheter som använder detta. |
| --- | --- |

c)

säkerställa överföring av EU-krypterat material till eller från enskilda personer eller de enheter som använder detta.

Ackrediteringsmyndigheten för säkerhet

| 47. | Ackrediteringsmyndigheten för säkerhet för varje system ska ansvara för att






  a) | garantera att kommunikations- och informationssystemen överensstämmer med relevanta säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer, tillhandahålla ett intyg om godkännande av systemen för att i driftsmiljön skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en fastställd säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, i vilket man anger villkoren för ackrediteringen och de kriterier enligt vilka nytt godkännande kommer att krävas, |
| --- | --- | --- |

47.

Ackrediteringsmyndigheten för säkerhet för varje system ska ansvara för att

a)

garantera att kommunikations- och informationssystemen överensstämmer med relevanta säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer, tillhandahålla ett intyg om godkännande av systemen för att i driftsmiljön skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en fastställd säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, i vilket man anger villkoren för ackrediteringen och de kriterier enligt vilka nytt godkännande kommer att krävas,

| b) | upprätta ett förfarande för säkerhetsackreditering i enlighet med relevanta strategier, med klart angivande av villkoren för godkännande av kommunikations- och informationssystem under myndighetens överinseende, |
| --- | --- |

b)

upprätta ett förfarande för säkerhetsackreditering i enlighet med relevanta strategier, med klart angivande av villkoren för godkännande av kommunikations- och informationssystem under myndighetens överinseende,

| c) | fastställa en säkerhetsackrediteringsstrategi med angivande av vilken detaljgrad för ackreditering som motsvarar den säkerhetsnivå som krävs, |
| --- | --- |

c)

fastställa en säkerhetsackrediteringsstrategi med angivande av vilken detaljgrad för ackreditering som motsvarar den säkerhetsnivå som krävs,

| d) | granska och godkänna säkerhetsrelaterad dokumentation, inbegripet redovisning av riskhantering och kvarstående risker, redovisning av systemspecifika säkerhetskrav, kontrolldokumentering av genomförandet av säkerhet och säkra driftsmetoder samt säkerställa att detta överensstämmer med utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser och säkerhetsstrategier, |
| --- | --- |

d)

granska och godkänna säkerhetsrelaterad dokumentation, inbegripet redovisning av riskhantering och kvarstående risker, redovisning av systemspecifika säkerhetskrav, kontrolldokumentering av genomförandet av säkerhet och säkra driftsmetoder samt säkerställa att detta överensstämmer med utrikestjänstens säkerhetsbestämmelser och säkerhetsstrategier,

| e) | kontrollera genomförandet av säkerhetsåtgärder avseende systemen genom att själv genomföra eller stödja säkerhetsutvärderingar, inspektioner och översyner, |
| --- | --- |

e)

kontrollera genomförandet av säkerhetsåtgärder avseende systemen genom att själv genomföra eller stödja säkerhetsutvärderingar, inspektioner och översyner,

| f) | fastställa säkerhetskrav (t.ex. nivåer för personalsäkerhetsgodkännande) för känsliga befattningar inom systemet, |
| --- | --- |

f)

fastställa säkerhetskrav (t.ex. nivåer för personalsäkerhetsgodkännande) för känsliga befattningar inom systemet,

| g) | stödja urval av godkända kryptoprodukter och tempestprodukter som används för säkra ett kommunikations- och informationssystem, |
| --- | --- |

g)

stödja urval av godkända kryptoprodukter och tempestprodukter som används för säkra ett kommunikations- och informationssystem,

| h) | godkänna eller i tillämpliga fall delta i ett gemensamt godkännande av sammankoppling av olika kommunikations- och informationssystem, och |
| --- | --- |

h)

godkänna eller i tillämpliga fall delta i ett gemensamt godkännande av sammankoppling av olika kommunikations- och informationssystem, och

| i) | samråda med systemleverantören, säkerhetsaktörerna och företrädare för användare när det gäller hantering av säkerhetsrisker, särskilt den kvarstående risken, och villkoren för redovisning av godkännandet. |
| --- | --- |

i)

samråda med systemleverantören, säkerhetsaktörerna och företrädare för användare när det gäller hantering av säkerhetsrisker, särskilt den kvarstående risken, och villkoren för redovisning av godkännandet.

| 48. | Ackrediteringsmyndigheten för säkerhet vid utrikestjänsten ska ansvara för att ackreditera alla kommunikations- och informationssystem som fungerar inom utrikestjänstens ansvarsområde. |
| --- | --- |

48.

Ackrediteringsmyndigheten för säkerhet vid utrikestjänsten ska ansvara för att ackreditera alla kommunikations- och informationssystem som fungerar inom utrikestjänstens ansvarsområde.

Ackrediteringsnämnden för säkerhet

| 49. | En gemensam ackrediteringsnämnd för säkerhet ska ansvara för ackreditering av system som omfattas av uppdraget från såväl utrikestjänstens som medlemsstaternas ackrediteringsmyndigheter för säkerhet. Den ska bestå av en företrädare för ackrediteringsmyndigheten för säkerhet från varje medlemsstat, och en företrädare för ackrediteringsmyndigheten för säkerhet vid rådets generalsekretariat och kommissionen ska vara närvarande vid dess möten. Andra enheter med noder i ett kommunikations- och informationssystem ska bjudas in till de möten där det systemet tas upp till diskussion.
  Nämndens ordförande ska vara en företrädare för utrikestjänstens ackrediteringsmyndighet för säkerhet. Nämnden ska besluta med samförstånd mellan företrädare för institutionernas ackrediteringsmyndigheter för säkerhet, medlemsstaterna och andra enheter med noder i kommunikations- och informationssystemet. Den ska regelbundet avlägga rapport om sin verksamhet till utrikestjänstens säkerhetskommitté och underrätta denna om alla redovisningar av ackreditering. |
| --- | --- |

49.

En gemensam ackrediteringsnämnd för säkerhet ska ansvara för ackreditering av system som omfattas av uppdraget från såväl utrikestjänstens som medlemsstaternas ackrediteringsmyndigheter för säkerhet. Den ska bestå av en företrädare för ackrediteringsmyndigheten för säkerhet från varje medlemsstat, och en företrädare för ackrediteringsmyndigheten för säkerhet vid rådets generalsekretariat och kommissionen ska vara närvarande vid dess möten. Andra enheter med noder i ett kommunikations- och informationssystem ska bjudas in till de möten där det systemet tas upp till diskussion.

Nämndens ordförande ska vara en företrädare för utrikestjänstens ackrediteringsmyndighet för säkerhet. Nämnden ska besluta med samförstånd mellan företrädare för institutionernas ackrediteringsmyndigheter för säkerhet, medlemsstaterna och andra enheter med noder i kommunikations- och informationssystemet. Den ska regelbundet avlägga rapport om sin verksamhet till utrikestjänstens säkerhetskommitté och underrätta denna om alla redovisningar av ackreditering.

Den driftsansvariga myndigheten för informationssäkring

| 50. | Den driftsansvariga myndigheten för informationssäkring för varje system ska ansvara för att






  a) | utveckla säkerhetsdokumentation i linje med säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer, särskilt redovisningen av systemspecifika säkerhetskrav, inbegripet redovisning av kvarstående risker, säkra driftsmetoder och kryptoplanen inom ackrediteringsprocessen för kommunikations- och informationssystemet, |
| --- | --- | --- |

50.

Den driftsansvariga myndigheten för informationssäkring för varje system ska ansvara för att

a)

utveckla säkerhetsdokumentation i linje med säkerhetsstrategier och säkerhetsriktlinjer, särskilt redovisningen av systemspecifika säkerhetskrav, inbegripet redovisning av kvarstående risker, säkra driftsmetoder och kryptoplanen inom ackrediteringsprocessen för kommunikations- och informationssystemet,

| b) | delta i urval och tester av systemspecifika tekniska säkerhetsåtgärder, utrustning och programvara, övervaka genomförandet av dessa och se till att de installeras på ett säkert sätt, konfigureras och underhålls i enlighet med relevant säkerhetsdokumentation, |
| --- | --- |

b)

delta i urval och tester av systemspecifika tekniska säkerhetsåtgärder, utrustning och programvara, övervaka genomförandet av dessa och se till att de installeras på ett säkert sätt, konfigureras och underhålls i enlighet med relevant säkerhetsdokumentation,

| c) | delta i urvalet av tempest-säkerhetsåtgärder och tempest-säkerhetsutrustning om det finns systemspecifika säkerhetskrav och se till att dessa installeras på ett säkert sätt och underhålls i samarbete med tempestmyndigheten, |
| --- | --- |

c)

delta i urvalet av tempest-säkerhetsåtgärder och tempest-säkerhetsutrustning om det finns systemspecifika säkerhetskrav och se till att dessa installeras på ett säkert sätt och underhålls i samarbete med tempestmyndigheten,

| d) | övervaka genomförande och tillämpning av säkra driftsmetoder och vid behov delegera säkerhetsansvaret för driften till systemägaren, |
| --- | --- |

d)

övervaka genomförande och tillämpning av säkra driftsmetoder och vid behov delegera säkerhetsansvaret för driften till systemägaren,

| e) | förvalta och hantera produkter för kryptering, och därvid säkerställa förvaringen av kryptering och kontrollerat material samt, i förekommande fall, framställningen av kryptografiska variabler, |
| --- | --- |

e)

förvalta och hantera produkter för kryptering, och därvid säkerställa förvaringen av kryptering och kontrollerat material samt, i förekommande fall, framställningen av kryptografiska variabler,

| f) | utföra översyner och tester av säkerhetsanalyser, särskilt för att ta fram relevanta riskrapporter, enligt kraven från ackrediteringsmyndigheten för säkerhet, |
| --- | --- |

f)

utföra översyner och tester av säkerhetsanalyser, särskilt för att ta fram relevanta riskrapporter, enligt kraven från ackrediteringsmyndigheten för säkerhet,

| g) | tillhandahålla systemspecifik utbildning i informationssäkring, |
| --- | --- |

g)

tillhandahålla systemspecifik utbildning i informationssäkring,

| h) | genomföra och svara för driften av systemspecifika säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

h)

genomföra och svara för driften av systemspecifika säkerhetsåtgärder.

---

BILAGA A V

INDUSTRISÄKERHET

I.   INLEDNING

| 1. | Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 9 i bilaga A. I bilagan fastställs allmänna säkerhetsbestämmelser för företag eller andra enheter vid kontraktsförhandlingar och under hela löptiden för av utrikestjänsten tilldelade kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 9 i bilaga A. I bilagan fastställs allmänna säkerhetsbestämmelser för företag eller andra enheter vid kontraktsförhandlingar och under hela löptiden för av utrikestjänsten tilldelade kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal.

| 2. | Den höga representanten ska godkänna en industrisäkerhetsstrategi som särskilt innehåller detaljerade krav för säkerhetsgodkännanden av verksamhetsställe, säkerhetsskyddsöverenskommelser, besök, samt överföring och befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Den höga representanten ska godkänna en industrisäkerhetsstrategi som särskilt innehåller detaljerade krav för säkerhetsgodkännanden av verksamhetsställe, säkerhetsskyddsöverenskommelser, besök, samt överföring och befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

II.   SÄKERHETSINSLAG I ETT KONTRAKT SOM KRÄVER SÄKERHETSSKYDDSAVTAL

Handbok om säkerhetsskyddsklassificering

| 3. | Före en anbudsinfordran eller tilldelningen av ett kontrakt ska utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndighet fastställa säkerhetsklassificeringen för alla uppgifter som ska lämnas ut till anbudsgivare och entreprenörer, och även säkerhetsklassificeringen av eventuella uppgifter från entreprenören. Utrikestjänsten ska i detta syfte utarbeta en handbok om säkerhetsklassning, som ska användas när kontraktet genomförs. |
| --- | --- |

3.

Före en anbudsinfordran eller tilldelningen av ett kontrakt ska utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndighet fastställa säkerhetsklassificeringen för alla uppgifter som ska lämnas ut till anbudsgivare och entreprenörer, och även säkerhetsklassificeringen av eventuella uppgifter från entreprenören. Utrikestjänsten ska i detta syfte utarbeta en handbok om säkerhetsklassning, som ska användas när kontraktet genomförs.

| 4. | Följande principer ska gälla för fastställande av säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de olika delarna i ett kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal:






  a) | När handboken om säkerhetsklassificering utarbetas ska utrikestjänsten beakta alla relevanta säkerhetsaspekter, inbegripet den säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som uppgifternas upphovsman har fastställt och godkänt för användning i kontraktet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande principer ska gälla för fastställande av säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de olika delarna i ett kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal:

a)

När handboken om säkerhetsklassificering utarbetas ska utrikestjänsten beakta alla relevanta säkerhetsaspekter, inbegripet den säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som uppgifternas upphovsman har fastställt och godkänt för användning i kontraktet.

| b) | Den övergripande sekretessgraden för ett kontrakt får inte vara lägre än den högsta klassningen av någon av dess delar. |
| --- | --- |

b)

Den övergripande sekretessgraden för ett kontrakt får inte vara lägre än den högsta klassningen av någon av dess delar.

| c) | Där så är lämpligt ska utrikestjänsten utbyta information med medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter/utsedda säkerhetsmyndigheter eller andra berörda behöriga säkerhetsmyndigheter i samband med ändringar av säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på uppgifter som härrör från eller har lämnats till entreprenören för fullgörandet av kontraktet och för efterföljande ändringar av handboken. |
| --- | --- |

c)

Där så är lämpligt ska utrikestjänsten utbyta information med medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter/utsedda säkerhetsmyndigheter eller andra berörda behöriga säkerhetsmyndigheter i samband med ändringar av säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på uppgifter som härrör från eller har lämnats till entreprenören för fullgörandet av kontraktet och för efterföljande ändringar av handboken.

Säkerhetsskyddsöverenskommelse

| 5. | De kontraktsspecifika säkerhetskraven ska anges i en säkerhetsskyddsöverenskommelse. Säkerhetsskyddsöverenskommelsen ska när så är lämpligt omfatta handboken om säkerhetsklassificering och utgöra en integrerad del av avtalet eller underentreprenörskontraktet. |
| --- | --- |

5.

De kontraktsspecifika säkerhetskraven ska anges i en säkerhetsskyddsöverenskommelse. Säkerhetsskyddsöverenskommelsen ska när så är lämpligt omfatta handboken om säkerhetsklassificering och utgöra en integrerad del av avtalet eller underentreprenörskontraktet.

| 6. | Säkerhetsskyddsöverenskommelsen ska innehålla bestämmelser om att entreprenören och/eller underentreprenören ska uppfylla de miniminormer som fastställs i detta beslut. Underlåtenhet att iaktta dessa miniminormer kan utgöra tillräcklig grund för att häva kontraktet. |
| --- | --- |

6.

Säkerhetsskyddsöverenskommelsen ska innehålla bestämmelser om att entreprenören och/eller underentreprenören ska uppfylla de miniminormer som fastställs i detta beslut. Underlåtenhet att iaktta dessa miniminormer kan utgöra tillräcklig grund för att häva kontraktet.

Säkerhetsanvisningar för program/projekt

| 7. | Beroende på omfattningen av program eller projekt som innebär tillgång till eller hantering eller lagring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter kan särskilda säkerhetsanvisningar för program/projekt utarbetas av den upphandlande myndighet som utsetts för att förvalta programmet eller projektet. Säkerhetsföreskrifterna för program/projekt ska godkännas av medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter/utsedda säkerhetsmyndigheter eller annan behörig säkerhetsmyndighet som deltar i programmet/projektet och kan innehålla ytterligare säkerhetskrav. |
| --- | --- |

7.

Beroende på omfattningen av program eller projekt som innebär tillgång till eller hantering eller lagring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter kan särskilda säkerhetsanvisningar för program/projekt utarbetas av den upphandlande myndighet som utsetts för att förvalta programmet eller projektet. Säkerhetsföreskrifterna för program/projekt ska godkännas av medlemsstaternas nationella säkerhetsmyndigheter/utsedda säkerhetsmyndigheter eller annan behörig säkerhetsmyndighet som deltar i programmet/projektet och kan innehålla ytterligare säkerhetskrav.

III   SÄKERHETSGODKÄNNANDE AV VERKSAMHETSSTÄLLE

| 8. | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska begära att den nationella säkerhetsmyndigheten eller den utsedda säkerhetsmyndigheten eller en annan behörig säkerhetsmyndighet i den berörda medlemsstaten, i enlighet med nationella lagar och andra författningar, beviljar ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe som en indikation på att en industrienhet eller annan enhet kan skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med lämplig säkerhetsskyddsklassificeringsnivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET) inom sina anläggningar. Entreprenörer, underentreprenörer eller potentiella sådana ska inte ges eller beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, förrän bevis på säkerhetsgodkännandet av verksamhetsställe har lämnats till utrikestjänsten. |
| --- | --- |

8.

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska begära att den nationella säkerhetsmyndigheten eller den utsedda säkerhetsmyndigheten eller en annan behörig säkerhetsmyndighet i den berörda medlemsstaten, i enlighet med nationella lagar och andra författningar, beviljar ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe som en indikation på att en industrienhet eller annan enhet kan skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med lämplig säkerhetsskyddsklassificeringsnivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET) inom sina anläggningar. Entreprenörer, underentreprenörer eller potentiella sådana ska inte ges eller beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, förrän bevis på säkerhetsgodkännandet av verksamhetsställe har lämnats till utrikestjänsten.

| 9. | I förekommande fall ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, meddela den berörda nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller varje annan behörig säkerhetsmyndighet att det krävs ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe i det förkontraktuella skedet eller för att genomföra kontraktet. Det ska krävas ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe eller ett personalsäkerhetsgodkännande i det förkontraktuella skedet när säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET ska tillhandahållas under anbudsförfarandets gång. |
| --- | --- |

9.

I förekommande fall ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, meddela den berörda nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller varje annan behörig säkerhetsmyndighet att det krävs ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe i det förkontraktuella skedet eller för att genomföra kontraktet. Det ska krävas ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe eller ett personalsäkerhetsgodkännande i det förkontraktuella skedet när säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET ska tillhandahållas under anbudsförfarandets gång.

| 10. | Utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndighet får inte tilldela den valde anbudsgivaren ett kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal innan den har fått bekräftelse från den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller någon annan behörig myndighet i den medlemsstat där den berörde entreprenören eller underentreprenören är registrerad att ett giltigt intyg om säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe har utfärdats, om ett sådant krävs. |
| --- | --- |

10.

Utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndighet får inte tilldela den valde anbudsgivaren ett kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal innan den har fått bekräftelse från den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller någon annan behörig myndighet i den medlemsstat där den berörde entreprenören eller underentreprenören är registrerad att ett giltigt intyg om säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe har utfärdats, om ett sådant krävs.

| 11. | Utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndigheten ska begära att den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet som har utfärdat ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe underrättar kommissionen om eventuella negativa uppgifter som påverkar godkännandet. När det gäller underentreprenader ska den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet informeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

11.

Utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndigheten ska begära att den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet som har utfärdat ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe underrättar kommissionen om eventuella negativa uppgifter som påverkar godkännandet. När det gäller underentreprenader ska den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet informeras i enlighet med detta.

| 12. | Återkallande av ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe av en behörig nationell säkerhetsmyndighet/utsedd säkerhetsmyndighet eller annan behörig säkerhetsmyndighet ska utgöra tillräcklig grund för att utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, ska kunna säga upp kontraktet eller utestänga en anbudsgivare från upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

12.

Återkallande av ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe av en behörig nationell säkerhetsmyndighet/utsedd säkerhetsmyndighet eller annan behörig säkerhetsmyndighet ska utgöra tillräcklig grund för att utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, ska kunna säga upp kontraktet eller utestänga en anbudsgivare från upphandlingsförfarandet.

IV.   PERSONALSÄKERHETSGODKÄNNANDE FÖR ENTREPRENÖRERS PERSONAL

| 13. | All personal som arbetar för entreprenörer som behöver ha tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska ha genomgått lämplig säkerhetsprövning och ha behovsenlig behörighet att tillgå informationen. Även om ett personalsäkerhetsgodkännande inte krävs för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på nivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ska en behovsenlig behörighet föreligga för sådan tillgång. |
| --- | --- |

13.

All personal som arbetar för entreprenörer som behöver ha tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre ska ha genomgått lämplig säkerhetsprövning och ha behovsenlig behörighet att tillgå informationen. Även om ett personalsäkerhetsgodkännande inte krävs för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på nivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ska en behovsenlig behörighet föreligga för sådan tillgång.

| 14. | Ansökningar om personalsäkerhetsgodkännanden för entreprenörers personal ska göras till den nationella/utsedda säkerhetsmyndighet som ansvarar för enheten. |
| --- | --- |

14.

Ansökningar om personalsäkerhetsgodkännanden för entreprenörers personal ska göras till den nationella/utsedda säkerhetsmyndighet som ansvarar för enheten.

| 15. | Utrikestjänsten ska för entreprenörer som önskar anställa medborgare från tredjestater i befattningar för vilka det krävs tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter påpeka att det åligger den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten i den medlemsstat där den anställande enheten är belägen och etablerad att avgöra om den enskilda personen kan beviljas tillgång till sådana uppgifter, i enlighet med detta beslut, och att bekräfta att upphovsmännens samtycke måste ha lämnats innan sådan tillgång ges. |
| --- | --- |

15.

Utrikestjänsten ska för entreprenörer som önskar anställa medborgare från tredjestater i befattningar för vilka det krävs tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter påpeka att det åligger den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten i den medlemsstat där den anställande enheten är belägen och etablerad att avgöra om den enskilda personen kan beviljas tillgång till sådana uppgifter, i enlighet med detta beslut, och att bekräfta att upphovsmännens samtycke måste ha lämnats innan sådan tillgång ges.

V.   KONTRAKT OCH UNDERENTREPRENÖRSKONTRAKT SOM KRÄVER SÄKERHETSSKYDDSAVTAL

| 16. | När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter lämnas till en anbudsgivare i det förkontraktuella skedet ska anbudsinfordran innehålla en bestämmelse som förpliktigar en anbudsgivare som inte lämnat något anbud eller valts ut att inom en bestämd tid återlämna alla säkerhetsskyddsklassificerade handlingar. |
| --- | --- |

16.

När säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter lämnas till en anbudsgivare i det förkontraktuella skedet ska anbudsinfordran innehålla en bestämmelse som förpliktigar en anbudsgivare som inte lämnat något anbud eller valts ut att inom en bestämd tid återlämna alla säkerhetsskyddsklassificerade handlingar.

| 17. | När ett kontrakt eller underentreprenörskontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal har tilldelats ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, underrätta entreprenörens eller underentreprenörens nationella/utsedda säkerhetsmyndighet eller annan behörig säkerhetsmyndighet om säkerhetsbestämmelserna i detta kontrakt. |
| --- | --- |

17.

När ett kontrakt eller underentreprenörskontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal har tilldelats ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, underrätta entreprenörens eller underentreprenörens nationella/utsedda säkerhetsmyndighet eller annan behörig säkerhetsmyndighet om säkerhetsbestämmelserna i detta kontrakt.

| 18. | När sådana kontrakt sägs upp eller avslutas ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet (och/eller den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet, beroende på vad som är lämpligt när det gäller underentreprenader), omedelbart underrätta den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet i den medlemsstat där entreprenören eller underentreprenören är registrerad. |
| --- | --- |

18.

När sådana kontrakt sägs upp eller avslutas ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet (och/eller den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet, beroende på vad som är lämpligt när det gäller underentreprenader), omedelbart underrätta den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten eller annan behörig säkerhetsmyndighet i den medlemsstat där entreprenören eller underentreprenören är registrerad.

| 19. | Som en allmän regel ska entreprenören eller underentreprenören vara skyldig att, efter det att kontraktet eller underentreprenörskontraktet som kräver säkerhetsskyddsavtal har sagts upp eller avslutats, återlämna alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till den upphandlande myndigheten. |
| --- | --- |

19.

Som en allmän regel ska entreprenören eller underentreprenören vara skyldig att, efter det att kontraktet eller underentreprenörskontraktet som kräver säkerhetsskyddsavtal har sagts upp eller avslutats, återlämna alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till den upphandlande myndigheten.

| 20. | Särskilda bestämmelser för förfogandet över säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter under fullgörandet av kontraktet eller sedan det sagts upp eller avslutats ska fastställas i säkerhetsskyddsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

20.

Särskilda bestämmelser för förfogandet över säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter under fullgörandet av kontraktet eller sedan det sagts upp eller avslutats ska fastställas i säkerhetsskyddsöverenskommelsen.

| 21. | Om entreprenören eller underentreprenören har tillstånd att behålla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter sedan kontraktet har sagts upp eller avslutats, ska miniminormerna i detta beslut fortsätta att uppfyllas och konfidentialiteten för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna ska skyddas av entreprenören eller underentreprenören. |
| --- | --- |

21.

Om entreprenören eller underentreprenören har tillstånd att behålla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter sedan kontraktet har sagts upp eller avslutats, ska miniminormerna i detta beslut fortsätta att uppfyllas och konfidentialiteten för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna ska skyddas av entreprenören eller underentreprenören.

| 22. | De villkor på vilka entreprenören får anlita underentreprenörer ska fastställas i anbudsinfordran och i kontraktet. |
| --- | --- |

22.

De villkor på vilka entreprenören får anlita underentreprenörer ska fastställas i anbudsinfordran och i kontraktet.

| 23. | En entreprenör ska inhämta tillstånd från utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, innan delar av kontraktet läggs ut på en underentreprenör. Industrienheter eller andra enheter som är registrerade i en stat utanför EU får endast tilldelas underentreprenörskontrakt om ett informationssäkerhetsavtal har ingåtts med EU. |
| --- | --- |

23.

En entreprenör ska inhämta tillstånd från utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, innan delar av kontraktet läggs ut på en underentreprenör. Industrienheter eller andra enheter som är registrerade i en stat utanför EU får endast tilldelas underentreprenörskontrakt om ett informationssäkerhetsavtal har ingåtts med EU.

| 24. | Entreprenören ska vara ansvarig för att se till att all underentreprenad utförs i enlighet med miniminormerna i detta beslut och får inte lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till en underentreprenör utan föregående skriftligt medgivande från den upphandlande myndigheten. |
| --- | --- |

24.

Entreprenören ska vara ansvarig för att se till att all underentreprenad utförs i enlighet med miniminormerna i detta beslut och får inte lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till en underentreprenör utan föregående skriftligt medgivande från den upphandlande myndigheten.

| 25. | När det gäller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som upprättats eller hanterats av entreprenören eller underentreprenören ska upphovsmannens rättigheter utövas av den upphandlande myndigheten. |
| --- | --- |

25.

När det gäller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som upprättats eller hanterats av entreprenören eller underentreprenören ska upphovsmannens rättigheter utövas av den upphandlande myndigheten.

VI.   BESÖK MED ANKNYTNING TILL KONTRAKT SOM KRÄVER SÄKERHETSSKYDDSAVTAL

| 26. | När utrikestjänsten, entreprenörer eller underentreprenörer kräver tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET i varandras lokaler för att genomföra ett sekretessbelagt kontrakt, ska besök anordnas tillsammans med de berörda nationella säkerhetsmyndigheterna/utsedda säkerhetsmyndigheterna eller andra behöriga säkerhetsmyndigheter. Detta påverkar inte den rätt de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna har, inom ramen för särskilda projekt, att enas om ett förfarande genom vilket sådana besök kan anordnas direkt. |
| --- | --- |

26.

När utrikestjänsten, entreprenörer eller underentreprenörer kräver tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET i varandras lokaler för att genomföra ett sekretessbelagt kontrakt, ska besök anordnas tillsammans med de berörda nationella säkerhetsmyndigheterna/utsedda säkerhetsmyndigheterna eller andra behöriga säkerhetsmyndigheter. Detta påverkar inte den rätt de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna har, inom ramen för särskilda projekt, att enas om ett förfarande genom vilket sådana besök kan anordnas direkt.

| 27. | Alla besökare ska inneha ett lämpligt personalsäkerhetsgodkännande och ha behovsenlig behörighet för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med anknytning till utrikestjänstens kontrakt. |
| --- | --- |

27.

Alla besökare ska inneha ett lämpligt personalsäkerhetsgodkännande och ha behovsenlig behörighet för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med anknytning till utrikestjänstens kontrakt.

| 28. | Besökare ska enbart ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som har samband med besökets syfte. |
| --- | --- |

28.

Besökare ska enbart ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som har samband med besökets syfte.

VII.   ÖVERFÖRING OCH BEFORDRAN AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER

| 29. | Överföringen av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på elektronisk väg ska omfattas av tillämpliga bestämmelser i artikel 8 i bilaga A och i bilaga A IV. |
| --- | --- |

29.

Överföringen av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på elektronisk väg ska omfattas av tillämpliga bestämmelser i artikel 8 i bilaga A och i bilaga A IV.

| 30. | När det gäller befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska tillämpliga bestämmelser i bilaga A III gälla, i enlighet med nationella lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

30.

När det gäller befordran av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska tillämpliga bestämmelser i bilaga A III gälla, i enlighet med nationella lagar och andra författningar.

| 31. | Följande principer ska gälla vid fastställandet av säkerhetsarrangemangen för transport av säkerhetsskyddsklassificerat material som frakt:






  a) | Säkerheten ska garanteras i alla skeden av transporten, från ursprungsplatsen till slutdestinationen. |
| --- | --- | --- |

31.

Följande principer ska gälla vid fastställandet av säkerhetsarrangemangen för transport av säkerhetsskyddsklassificerat material som frakt:

a)

Säkerheten ska garanteras i alla skeden av transporten, från ursprungsplatsen till slutdestinationen.

| b) | Den skyddsnivå som ska ges en leverans ska vara den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för det material som leveransen innehåller. |
| --- | --- |

b)

Den skyddsnivå som ska ges en leverans ska vara den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för det material som leveransen innehåller.

| c) | Ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe på lämplig nivå ska inhämtas för företag som sköter transporten, om det också innebär att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter förvaras i entreprenörens lokaler. Under alla omständigheter ska den personal som sköter leveransen ha genomgått lämplig säkerhetsprövning i enlighet med bilaga A I. |
| --- | --- |

c)

Ett säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe på lämplig nivå ska inhämtas för företag som sköter transporten, om det också innebär att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter förvaras i entreprenörens lokaler. Under alla omständigheter ska den personal som sköter leveransen ha genomgått lämplig säkerhetsprövning i enlighet med bilaga A I.

| d) | Innan något material på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET förflyttas över en gräns ska avsändaren upprätta en transportplan som ska godkännas av utrikestjänsten, när så är lämpligt i samverkan med de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna i både den avsändande och den mottagande medlemsstaten eller annan behörig säkerhetsmyndighet som berörs. |
| --- | --- |

d)

Innan något material på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET förflyttas över en gräns ska avsändaren upprätta en transportplan som ska godkännas av utrikestjänsten, när så är lämpligt i samverkan med de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna i både den avsändande och den mottagande medlemsstaten eller annan behörig säkerhetsmyndighet som berörs.

| e) | Resorna ska i möjligaste mån ske utan omvägar och slutföras så snabbt som omständigheterna medger. |
| --- | --- |

e)

Resorna ska i möjligaste mån ske utan omvägar och slutföras så snabbt som omständigheterna medger.

| f) | När så är möjligt ska rutterna helt och hållet förläggas inom medlemsstaterna. Rutter som går genom andra stater än medlemsstater bör endast användas efter tillstånd från utrikestjänsten eller annan behörig säkerhetsmyndighet i både den avsändande och den mottagande staten. |
| --- | --- |

f)

När så är möjligt ska rutterna helt och hållet förläggas inom medlemsstaterna. Rutter som går genom andra stater än medlemsstater bör endast användas efter tillstånd från utrikestjänsten eller annan behörig säkerhetsmyndighet i både den avsändande och den mottagande staten.

VIII.   ÖVERFÖRING AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER TILL ENTREPRENÖRER I TREDJESTATER

| 32. | Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska överföras till entreprenörer och underentreprenörer i tredjestater som har ett giltigt säkerhetsavtal med EU i enlighet med de säkerhetsåtgärder som överenskommits mellan utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, och den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten i den berörda tredjestat där entreprenören är registrerad. |
| --- | --- |

32.

Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska överföras till entreprenörer och underentreprenörer i tredjestater som har ett giltigt säkerhetsavtal med EU i enlighet med de säkerhetsåtgärder som överenskommits mellan utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, och den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten i den berörda tredjestat där entreprenören är registrerad.

IX.   HANTERING OCH FÖRVAR AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER PÅ SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERINGSNIVÅN RESTREINT UE/EU RESTRICTED

| 33. | Tillsammans med den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet när så är lämpligt, ha rätt att i enlighet med kontraktsbestämmelserna inspektera entreprenörens/underentreprenörens verksamhetsställen för att kontrollera att de nödvändiga säkerhetsåtgärder för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED som krävs enligt kontraktet har vidtagits. |
| --- | --- |

33.

Tillsammans med den nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten ska utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet när så är lämpligt, ha rätt att i enlighet med kontraktsbestämmelserna inspektera entreprenörens/underentreprenörens verksamhetsställen för att kontrollera att de nödvändiga säkerhetsåtgärder för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED som krävs enligt kontraktet har vidtagits.

| 34. | I den omfattning som krävs enligt nationella lagar och andra författningar ska utrikestjänsten såsom den upphandlande myndigheten underrätta de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna eller annan behörig säkerhetsmyndighet om kontrakt och underentreprenörskontrakt som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED. |
| --- | --- |

34.

I den omfattning som krävs enligt nationella lagar och andra författningar ska utrikestjänsten såsom den upphandlande myndigheten underrätta de nationella/utsedda säkerhetsmyndigheterna eller annan behörig säkerhetsmyndighet om kontrakt och underentreprenörskontrakt som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

| 35. | Det krävs inte något säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe eller personalsäkerhetsgodkännande för entreprenörer eller underentreprenörer och deras personal för kontrakt som tilldelas av utrikestjänsten och som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED. |
| --- | --- |

35.

Det krävs inte något säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe eller personalsäkerhetsgodkännande för entreprenörer eller underentreprenörer och deras personal för kontrakt som tilldelas av utrikestjänsten och som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

| 36. | Utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, ska granska de anbudssvar som inkommit till följd av meddelandena om upphandling och som avser kontrakt som kräver tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, utan hinder av de krav på säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe eller personalsäkerhetsgodkännande som kan finnas i nationella lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

36.

Utrikestjänsten, i egenskap av upphandlande myndighet, ska granska de anbudssvar som inkommit till följd av meddelandena om upphandling och som avser kontrakt som kräver tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED, utan hinder av de krav på säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe eller personalsäkerhetsgodkännande som kan finnas i nationella lagar och andra författningar.

| 37. | De villkor enligt vilka entreprenören får lägga ut kontrakt på underentreprenad ska överensstämma med punkterna 22–24. |
| --- | --- |

37.

De villkor enligt vilka entreprenören får lägga ut kontrakt på underentreprenad ska överensstämma med punkterna 22–24.

| 38. | När ett kontrakt inbegriper hantering av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED i ett kommunikations- och informationssystem som sköts av en entreprenör, ska utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndighet se till att kontraktet eller underentreprenörskontraktet specificerar de nödvändiga tekniska och administrativa kraven för ackreditering av kommunikations- och informationssystemet i proportion till den uppskattade risken, med beaktande av alla relevanta faktorer. Den upphandlande myndigheten och den berörda nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten ska enas om omfattningen av ackrediteringen av ett sådant system. |
| --- | --- |

38.

När ett kontrakt inbegriper hantering av uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED i ett kommunikations- och informationssystem som sköts av en entreprenör, ska utrikestjänsten i egenskap av upphandlande myndighet se till att kontraktet eller underentreprenörskontraktet specificerar de nödvändiga tekniska och administrativa kraven för ackreditering av kommunikations- och informationssystemet i proportion till den uppskattade risken, med beaktande av alla relevanta faktorer. Den upphandlande myndigheten och den berörda nationella/utsedda säkerhetsmyndigheten ska enas om omfattningen av ackrediteringen av ett sådant system.

---

BILAGA A VI

UTBYTE AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE UPPGIFTER MED TREDJESTATER OCH INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

I.   INLEDNING

| 1. | Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 10 i bilaga A. |
| --- | --- |

1.

Denna bilaga innehåller genomförandebestämmelser för artikel 10 i bilaga A.

II.   RAMAR SOM GÄLLER FÖR UTBYTE AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE UPPGIFTER

| 2. | Utrikestjänsten får utbyta säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med tredjestater eller internationella organisationer i enlighet med artikel 10.1 i bilaga A.
  Följande ska göras för att stödja den höga representanten vid fullgörandet av de skyldigheter som anges i artikel 218 i EUF-fördraget:






  a) | De berörda geografiska eller tematiska avdelningarna vid utrikestjänsten ska, i samråd med utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, när så är lämpligt identifiera behovet av ett långsiktigt utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med den berörda tredjestaten eller internationella organisationen. |
| --- | --- | --- |

2.

Utrikestjänsten får utbyta säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med tredjestater eller internationella organisationer i enlighet med artikel 10.1 i bilaga A.

Följande ska göras för att stödja den höga representanten vid fullgörandet av de skyldigheter som anges i artikel 218 i EUF-fördraget:

a)

De berörda geografiska eller tematiska avdelningarna vid utrikestjänsten ska, i samråd med utrikestjänstens säkerhetsdirektorat, när så är lämpligt identifiera behovet av ett långsiktigt utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter med den berörda tredjestaten eller internationella organisationen.

| b) | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska, i samråd med den berörda geografiska avdelningen vid utrikestjänsten, när så är lämpligt för den höga representanten lägga fram de utkast till texter som ska läggas fram för rådet i enlighet med artikel 218.3, 218.5 och 218.6 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

b)

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska, i samråd med den berörda geografiska avdelningen vid utrikestjänsten, när så är lämpligt för den höga representanten lägga fram de utkast till texter som ska läggas fram för rådet i enlighet med artikel 218.3, 218.5 och 218.6 i EUF-fördraget.

| c) | Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska stödja den höga representanten vid förhandlingar, i samordning med berörda avdelningar i kommissionen och rådets generalsekretariat. |
| --- | --- |

c)

Utrikestjänstens säkerhetsdirektorat ska stödja den höga representanten vid förhandlingar, i samordning med berörda avdelningar i kommissionen och rådets generalsekretariat.

| d) | När det gäller avtal eller arrangemang med tredjestater avseende deras deltagande i GSFP-krishanteringsinsatser i enlighet med artikel 10.1 c i bilaga A, ska utrikestjänstens direktorat för krishantering och planering, i samråd med berörda avdelningar vid utrikestjänsten, när så är lämpligt för den höga representanten lägga fram de utkast till texter som ska läggas fram för rådet i enlighet med artikel 218.3, 218.5 och 218.6 i EUF-fördraget, och ska stödja den höga representanten vid förhandlingar i samordning med berörda avdelningar inom utrikestjänsten och rådets generalsekretariat. |
| --- | --- |

d)

När det gäller avtal eller arrangemang med tredjestater avseende deras deltagande i GSFP-krishanteringsinsatser i enlighet med artikel 10.1 c i bilaga A, ska utrikestjänstens direktorat för krishantering och planering, i samråd med berörda avdelningar vid utrikestjänsten, när så är lämpligt för den höga representanten lägga fram de utkast till texter som ska läggas fram för rådet i enlighet med artikel 218.3, 218.5 och 218.6 i EUF-fördraget, och ska stödja den höga representanten vid förhandlingar i samordning med berörda avdelningar inom utrikestjänsten och rådets generalsekretariat.

| 3. | Om det finns informationssäkerhetsavtal som föreskriver att tekniska genomförandebestämmelser ska överenskommas mellan utrikestjänstens säkerhetsdirektorat – i samordning med säkerhetsdirektoratet vid generaldirektoratet för personal och säkerhet och säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat — och den behöriga säkerhetsmyndigheten i den berörda tredjestaten eller internationella organisationen, ska sådana bestämmelser ta hänsyn till den skyddsnivå som erbjuds genom befintliga säkerhetsbestämmelser, säkerhetsstrukturer och säkerhetsförfaranden i den berörda tredjestaten eller internationella organisationen. |
| --- | --- |

3.

Om det finns informationssäkerhetsavtal som föreskriver att tekniska genomförandebestämmelser ska överenskommas mellan utrikestjänstens säkerhetsdirektorat – i samordning med säkerhetsdirektoratet vid generaldirektoratet för personal och säkerhet och säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat — och den behöriga säkerhetsmyndigheten i den berörda tredjestaten eller internationella organisationen, ska sådana bestämmelser ta hänsyn till den skyddsnivå som erbjuds genom befintliga säkerhetsbestämmelser, säkerhetsstrukturer och säkerhetsförfaranden i den berörda tredjestaten eller internationella organisationen.

| 4. | Om det finns ett långvarigt behov för utrikestjänsten att utbyta information med en säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som inte är högre än RESTREINT UE/EU RESTRICTED med en tredjestat eller internationell organisation, och om det har fastställts att den berörda parten inte har ett tillräckligt utvecklat säkerhetssystem för att det ska vara möjligt att ingå ett informationssäkerhetsavtal, får den höga representanten, efter ett enhälligt positivt yttrande från utrikestjänstens säkerhetskommitté i enlighet med artikel 14.5 i detta beslut, ingå en administrativ överenskommelse med de behöriga säkerhetsmyndigheterna i den berörda tredjestaten eller internationella organisationen. |
| --- | --- |

4.

Om det finns ett långvarigt behov för utrikestjänsten att utbyta information med en säkerhetsskyddsklassificeringsnivå som inte är högre än RESTREINT UE/EU RESTRICTED med en tredjestat eller internationell organisation, och om det har fastställts att den berörda parten inte har ett tillräckligt utvecklat säkerhetssystem för att det ska vara möjligt att ingå ett informationssäkerhetsavtal, får den höga representanten, efter ett enhälligt positivt yttrande från utrikestjänstens säkerhetskommitté i enlighet med artikel 14.5 i detta beslut, ingå en administrativ överenskommelse med de behöriga säkerhetsmyndigheterna i den berörda tredjestaten eller internationella organisationen.

| 5. | Inga säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får utbytas på elektronisk väg med en tredjestat eller internationell organisation, såvida detta inte uttryckligen föreskrivs i informationssäkerhetsavtalet eller den administrativa överenskommelsen. |
| --- | --- |

5.

Inga säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får utbytas på elektronisk väg med en tredjestat eller internationell organisation, såvida detta inte uttryckligen föreskrivs i informationssäkerhetsavtalet eller den administrativa överenskommelsen.

| 6. | Inom ramen för en administrativ överenskommelse om utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska utrikestjänsten och den berörda tredjestaten eller internationella organisationen var för sig utse en registreringsenhet som huvudsaklig kontaktpunkt för in- och utpassering när det gäller de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som parterna utbyter. För utrikestjänsten ska detta vara utrikestjänstens centrala registerenhet. |
| --- | --- |

6.

Inom ramen för en administrativ överenskommelse om utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska utrikestjänsten och den berörda tredjestaten eller internationella organisationen var för sig utse en registreringsenhet som huvudsaklig kontaktpunkt för in- och utpassering när det gäller de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som parterna utbyter. För utrikestjänsten ska detta vara utrikestjänstens centrala registerenhet.

| 7. | Administrativa överenskommelser ska i princip ha formen av en skriftväxling. |
| --- | --- |

7.

Administrativa överenskommelser ska i princip ha formen av en skriftväxling.

III   UTVÄRDERINGSBESÖK

| 8. | De utvärderingsbesök som avses i artikel 16 i detta beslut ska genomföras i samförstånd med den berörda tredjestaten eller internationella organisationen, och utvärderingen ska avse






  a) | det regelverk som ska tillämpas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, |
| --- | --- | --- |

8.

De utvärderingsbesök som avses i artikel 16 i detta beslut ska genomföras i samförstånd med den berörda tredjestaten eller internationella organisationen, och utvärderingen ska avse

a)

det regelverk som ska tillämpas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter,

| b) | eventuella specifika särdrag hos den berörda tredjestatens eller internationella organisationens lagar, bestämmelser, politik eller förfaranden på säkerhetsområdet som kan påverka den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på de uppgifter som kan utbytas, |
| --- | --- |

b)

eventuella specifika särdrag hos den berörda tredjestatens eller internationella organisationens lagar, bestämmelser, politik eller förfaranden på säkerhetsområdet som kan påverka den högsta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån på de uppgifter som kan utbytas,

| c) | de säkerhetsåtgärder och säkerhetsförfaranden som för närvarande finns för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, och |
| --- | --- |

c)

de säkerhetsåtgärder och säkerhetsförfaranden som för närvarande finns för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, och

| d) | förfaranden för säkerhetsprövning motsvarande säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som ska lämnas ut. |
| --- | --- |

d)

förfaranden för säkerhetsprövning motsvarande säkerhetsskyddsklassificeringsnivån för de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som ska lämnas ut.

| 9. | Inga säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får utbytas innan ett utvärderingsbesök har genomförts och den nivå på vilken säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter får utbytas mellan parterna har fastställts, på grundval av likvärdighet hos det skydd som uppgifterna kommer att ges.
  Om den höga representanten, i avvaktan på en sådan inspektion, får kännedom om eventuella exceptionella eller tvingande skäl för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska utrikestjänsten






  a) | först söka erhålla upphovsmannens skriftliga medgivande för att fastställa att det inte finns några invändningar mot ett utlämnande, |
| --- | --- | --- |

9.

Inga säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter får utbytas innan ett utvärderingsbesök har genomförts och den nivå på vilken säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter får utbytas mellan parterna har fastställts, på grundval av likvärdighet hos det skydd som uppgifterna kommer att ges.

Om den höga representanten, i avvaktan på en sådan inspektion, får kännedom om eventuella exceptionella eller tvingande skäl för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska utrikestjänsten

a)

först söka erhålla upphovsmannens skriftliga medgivande för att fastställa att det inte finns några invändningar mot ett utlämnande,

| b) | hänvisa till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, som får besluta om ett utlämnande, förutsatt att ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänsten säkerhetskommitté har erhållits. |
| --- | --- |

b)

hänvisa till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, som får besluta om ett utlämnande, förutsatt att ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänsten säkerhetskommitté har erhållits.

Om utrikestjänsten inte kan fastställa upphovsmannen ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet överta upphovsmannens ansvar efter att ha erhållit ett enhälligt positivt yttrande från utrikestjänstens säkerhetskommitté.

IV.   BEHÖRIGHET ATT LÄMNA UT SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER TILL TREDJESTATER ELLER INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

| 10. | När ramar föreligger i enlighet med artikel 10.1 i bilaga A för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med en tredjestat eller internationell organisation ska beslutet att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter från utrikestjänsten till en tredjestat eller internationell organisation fattas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, som får delegera sådana tillstånd till högre tjänstemännen vid utrikestjänsten eller andra personer som står under dess överinseende. |
| --- | --- |

10.

När ramar föreligger i enlighet med artikel 10.1 i bilaga A för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter med en tredjestat eller internationell organisation ska beslutet att lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter från utrikestjänsten till en tredjestat eller internationell organisation fattas av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, som får delegera sådana tillstånd till högre tjänstemännen vid utrikestjänsten eller andra personer som står under dess överinseende.

| 11. | Om utrikestjänsten inte är upphovsman till de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som ska lämnas ut och inte heller till källmaterial som dessa uppgifter kan innehålla, ska utrikestjänsten först söka upphovsmannens skriftliga medgivande för att fastställa att det inte finns några invändningar mot ett utlämnande. Om utrikestjänsten inte kan fastställa upphovsmannen ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet överta upphovsmannens ansvar efter ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänstens säkerhetskommitté. |
| --- | --- |

11.

Om utrikestjänsten inte är upphovsman till de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som ska lämnas ut och inte heller till källmaterial som dessa uppgifter kan innehålla, ska utrikestjänsten först söka upphovsmannens skriftliga medgivande för att fastställa att det inte finns några invändningar mot ett utlämnande. Om utrikestjänsten inte kan fastställa upphovsmannen ska utrikestjänstens säkerhetsmyndighet överta upphovsmannens ansvar efter ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänstens säkerhetskommitté.

V.   AD HOC-UTLÄMNING AV SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERADE EU-UPPGIFTER I UNDANTAGSFALL

| 12. | Om en av de ramar som avses i artikel 10.1 i bilaga A saknas och om EU:s eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen kräver att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter lämnas ut av politiska, operativa eller brådskande skäl, får säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter undantagsvis lämnas ut till en tredjestat eller internationell organisation sedan följande åtgärder har vidtagits.
  Efter att ha kontrollerat att villkoren i punkt 11 ovan är uppfyllda ska utrikestjänstens säkerhetsdirektorat






  a) | i möjligaste mån med den berörda tredjestatens eller internationella organisationens säkerhetsmyndigheter kontrollera att dess säkerhetsbestämmelser, säkerhetsstrukturer och säkerhetsförfaranden garanterar att de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som kommer att lämnas ut till denna skyddas enligt normer som är minst lika stränga som dem som fastställs i detta beslut, |
| --- | --- | --- |

12.

Om en av de ramar som avses i artikel 10.1 i bilaga A saknas och om EU:s eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen kräver att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter lämnas ut av politiska, operativa eller brådskande skäl, får säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter undantagsvis lämnas ut till en tredjestat eller internationell organisation sedan följande åtgärder har vidtagits.

Efter att ha kontrollerat att villkoren i punkt 11 ovan är uppfyllda ska utrikestjänstens säkerhetsdirektorat

a)

i möjligaste mån med den berörda tredjestatens eller internationella organisationens säkerhetsmyndigheter kontrollera att dess säkerhetsbestämmelser, säkerhetsstrukturer och säkerhetsförfaranden garanterar att de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som kommer att lämnas ut till denna skyddas enligt normer som är minst lika stränga som dem som fastställs i detta beslut,

| b) | uppmana utrikestjänstens säkerhetskommitté att, utifrån tillgänglig information, avge ett yttrande om tillförlitligheten i säkerhetsbestämmelserna, säkerhetsstrukturerna och säkerhetsförfarandena i den tredjestat eller internationella organisation dit de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna ska lämnas ut, |
| --- | --- |

b)

uppmana utrikestjänstens säkerhetskommitté att, utifrån tillgänglig information, avge ett yttrande om tillförlitligheten i säkerhetsbestämmelserna, säkerhetsstrukturerna och säkerhetsförfarandena i den tredjestat eller internationella organisation dit de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna ska lämnas ut,

| c) | hänvisa till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, som får besluta om ett utlämnande, förutsatt att ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänsten säkerhetskommitté har erhållits. |
| --- | --- |

c)

hänvisa till utrikestjänstens säkerhetsmyndighet, som får besluta om ett utlämnande, förutsatt att ett enhälligt positivt yttrande från medlemsstaterna genom deras representanter i utrikestjänsten säkerhetskommitté har erhållits.

| 13. | Om en av de ramar som avses i artikel 10.1 i bilaga A saknas ska den berörda tredje parten skriftligen förbinda sig att skydda de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

13.

Om en av de ramar som avses i artikel 10.1 i bilaga A saknas ska den berörda tredje parten skriftligen förbinda sig att skydda de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifterna på lämpligt sätt.

---

TILLÄGG A

DEFINITIONER

I detta beslut gäller följande definitioner:

ackreditering: en process som leder fram till ett formellt uttalande från ackrediteringsmyndigheten för säkerhet om att ett system har godkänts för drift med en fastställd sekretessgrad, i en särskild säker driftsform inom sin driftsmiljö och med en godtagbar risknivå på grundval av antagandet att godkända tekniska, fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder har genomförts.

beslut att uppgifter inte längre ska vara säkerhetsskyddsklassificerade: borttagande av varje säkerhetsklassificering.

entreprenör: en fysisk eller juridisk person som har rättskapacitet att ingå kontrakt.

flernivåförsvar: tillämpningen av en rad säkerhetsåtgärder som organiseras som multipla försvarsskikt.

fysisk säkerhet: tillämpning av fysiska och tekniska skyddsåtgärder för att avskräcka från obehörig tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter – se artikel 6 i bilaga A,

GSFP-insats: en militär eller civil krishanteringsinsats inom avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget.

handbok om säkerhetsklassificering: en handling som beskriver de delar av ett program eller kontrakt som är säkerhetsskyddsklassificerade och fastställer de tillämpliga säkerhetsskyddsklassificeringsnivåerna. Handboken om säkerhetsklassificering får utökas under programmets eller kontraktets löptid, och delar av uppgifterna kan placeras på en ny eller lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå. Dessa handböcker ska utgöra en del av säkerhetsskyddsöverenskommelsen – se bilaga A V, avsnitt II.

handling: registrerad information, oavsett fysisk form eller egenskaper.

hantering av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: all hantering som säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter kan utsättas för under hela sin livscykel. detta omfattar deras upprättande, behandling, befordran, inplacering på lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, beslut om att uppgifterna inte längre ska vara säkerhetsskyddsklassificerade och förstöring. I samband med kommunikations- och informationssystem omfattar detta också insamling, visning, överföring och förvaring.

hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: tillämpning av administrativa åtgärder som avser att kontrollera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter genom hela deras livscykel i syfte att komplettera åtgärder som anges i artiklarna 5, 6 och 8 och därigenom avskräcka, upptäcka och avhjälpa avsiktlig eller oavsiktlig läcka eller förlust av dessa uppgifter. Sådana åtgärder gäller särskilt upprättande, registrering, kopiering, översättning, befordran, hantering, förvaring och förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter – se artikel 7.1 i bilaga A.

hot: en potentiell orsak till en oönskad incident som kan ge upphov till skador i en organisation eller något av de system den använder. Sådana hot kan vara oavsiktliga eller avsiktliga (uppsåtliga) och kännetecknas av hotande element, potentiella mål och angreppsmetoder.

industrienhet eller annan enhet: en enhet som är verksam med att leverera varor, utföra arbeten eller tillhandahålla tjänster. Detta kan inbegripa industrienheter och kommersiella enheter samt enheter inom sektorerna för tjänster, vetenskap, forskning, utbildning eller utveckling eller egenföretagare.

industrisäkerhet: tillämpningen av åtgärder för att garantera att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas av entreprenörer eller underentreprenörer vid kontraktsförhandlingar och under hela löptiden av kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal – se artikel 9.1 i bilaga A.

informationssäkring: förvissningar på området kommunikations- och informationssystem om att dessa system kommer att skydda den information de hanterar och kommer att fungera som de ska när det krävs, under kontroll av behöriga användare. Ändamålsenlig informationssäkring ska garantera lämpliga nivåer för konfidentialitet, riktighet, tillgänglighet, oavvislighet och autenticitet. Informationssäkringen ska grunda sig på en riskhanteringsprocess – se artikel 8.1 i bilaga A.

innehavare: vederbörligen bemyndigad person som konstaterats ha behovsenlig behörighet och som förfogar över en säkerhetsskyddsklassificerad EU-uppgift och därmed ansvarar för dess skydd.

inplacering på lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå: sänkning av nivån på säkerhetsklassificeringen.

intyg om personalsäkerhetsgodkännande: ett intyg utfärdat av en behörig myndighet där det fastställs att en person är säkerhetsprövad och innehar ett giltigt nationellt personalsäkerhetsgodkännande eller EU-personalsäkerhetsgodkännande, och som visar vilken nivå av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personen ska ha tillgång till (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre), giltighetsdatum för respektive personalsäkerhetsgodkännande samt vilket datum själva intyget löper ut.

kommunikations- och informationssystem: varje system som gör det möjligt att hantera information i elektronisk form. Ett kommunikations- och informationssystem ska innefatta alla de resurser som krävs för att det ska fungera, inklusive infrastruktur, organisation, personal och informationsresurser – se artikel 8.2 i bilaga A.

kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal: ett kontrakt som ingås av rådets generalsekretariat med en entreprenör om leverans av varor, utförande av arbete eller tillhandahållande av tjänster, där genomförandet kräver eller innebär tillgång till eller upprättande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

kryptoprodukter: kryptoalgoritmer, maskinvara för kryptering och programvarumoduler, och produkter, inklusive tillämpningsdetaljer med tillhörande dokumentation och nyckelmaterial.

kvarstående risk: den risk som kvarstår efter det att säkerhetsåtgärder har vidtagits, med tanke på att alla hot inte kan motverkas och alla sårbarheter inte kan elimineras.

livscykel för kommunikations- och informationssystem: systemens hela existenstid, inbegripet inledande initiativ, grundidé, planering, kravanalys, utformning, utveckling, testning, genomförande, drift, underhåll och avveckling.

material: handlingar eller varje slag av maskin eller utrustning som tillverkats eller håller på att tillverkas.

personalsäkerhet: innebär tillämpning av åtgärder som ska garantera att tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter endast beviljas personer

| — | som har behov av informationen för arbetet, |
| --- | --- |

—

som har behov av informationen för arbetet,

| — | som, när det gäller tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, har säkerhetsprövats för den berörda nivån, eller på annat sätt vederbörligen bemyndigats i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar, och |
| --- | --- |

—

som, när det gäller tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre, har säkerhetsprövats för den berörda nivån, eller på annat sätt vederbörligen bemyndigats i kraft av sina arbetsuppgifter i enlighet med nationella lagar och andra författningar, och

| — | som har upplysts om sitt ansvar – |
| --- | --- |

—

som har upplysts om sitt ansvar –

se artikel 5.1 i bilaga A.

personalsäkerhetsgodkännande: avser tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och är en förklaring från en behörig myndighet i en medlemsstat, som görs efter en säkerhetsprövning utförd av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och som garanterar att en person, förutsatt att hans eller hennes behovsenliga behörighet har fastställts, får beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en viss nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre) till och med ett angivet datum; sådana personer sägs vara ”säkerhetsprövade”.

process för säkerhetsriskhantering: hela processen att fastställa, kontrollera och minimera ovissa händelser som kan påverka säkerheten hos en organisation eller något av de system den använder. Den omfattar all riskrelaterad verksamhet, inklusive bedömning, hantering, acceptans och kommunikation.

redovisning av systemspecifika säkerhetskrav: en bindande uppsättning säkerhetsprinciper som ska iakttas och detaljerade säkerhetskrav som ska genomföras, som ligger till grund för processen för certifiering och ackreditering av kommunikations- och informationssystem.

registrering: tillämpning av förfaranden som registrerar uppgifternas livscykel, inbegripet deras spridning och förstöring – se bilaga A III, punkt 21.

risk: potentialen för att ett givet hot kommer att utnyttja intern och extern sårbarhet hos en organisation eller något av de system den använder och därigenom skada organisationen och dess materiella eller immateriella tillgångar. Den kan mätas som en kombination av sannolikheten att hot uppträder och följderna därav.

riskacceptans: ett beslut efter riskhanteringen om att godta att en kvarstående risk fortfarande existerar.

riskbedömning: handlar om att identifiera hot och sårbarheter och utföra därmed sammanhängande riskanalys, dvs. en analys av sannolikhet och konsekvenser.

riskhantering: handlar om att mildra, undanröja, reducera (genom en lämplig kombination av tekniska, fysiska, organisatoriska eller procedurmässiga åtgärder), överföra eller övervaka risken.

riskkommunikation: innebär att utveckla medvetenheten om risker bland systemanvändargrupper, informera tillståndsmyndigheter om sådana risker och rapportera dem till driftsmyndigheter.

röjande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: fullständigt eller partiell utlämnande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter till obehöriga personer eller enheter – se artikel 8.2.

sammankoppling: i detta beslut en direkt förbindelse mellan två eller flera it-system i syfte att utbyta uppgifter och andra informationstillgångar (t.ex. kommunikation) i form av envägs- eller flervägskommunikation – se punkt 31 i bilaga A IV.

sårbarhet: alla sorters svagheter som kan utnyttjas genom ett eller flera hot. Sårbarhet kan vara en försummelse eller höra samman med brister i kontrollernas styrka, fullständighet eller konsekvens och kan gälla teknik, förfarande, fysiska förhållanden, organisation eller drift.

säkerhetsanvisningar för program/projekt: en förteckning över säkerhetsförfaranden som tillämpas på ett särskilt program/projekt för att standardisera säkerhetsförfaranden. Den kan bli föremål för översyn under hela program-/projekttiden.

säkerhetsgodkännande av verksamhetsställe: ett administrativt beslut av en nationell säkerhetsmyndighet eller utsedd säkerhetsmyndighet om att ett verksamhetsställe ur säkerhetsperspektiv är i stånd att erbjuda tillräckligt säkerhetsskydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på en specificerad säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och att den personal som arbetar där och behöver tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter har säkerhetsgodkänts på lämpligt sätt och informerats om de säkerhetsskyddskrav som gäller för att få tillgång till och skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU- uppgifter.

säkerhetsprövning: utredningsförfarande som den behöriga nationella myndigheten genomfört i en medlemsstat i enlighet med sina nationella lagar och andra författningar för att kunna lämna en försäkran om att inget negativt är känt som hindrar att personen ges ett nationellt personalsäkerhetsgodkännande eller ett EU-personalsäkerhetsgodkännande för tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en angiven nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre).

säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: uppgifter eller material som placerats på en EU-säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och vars obehöriga röjande skulle kunna åsamka Europeiska unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen olika grader av skada – se artikel 2 f.

säkerhetsskyddsöverenskommelse: särskilda kontraktsvillkor som utfärdas av den upphandlande myndigheten och som utgör en integrerad del av varje kontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal som innebär tillgång till eller framställande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och i vilka säkerhetskraven eller de delar av avtalet som kräver säkerhetsskydd fastställs – se bilaga A V, avsnitt II.

säkra driftsmetoder: en beskrivning av hur säkerhetsstrategin ska genomföras, av de driftsmetoder som ska användas och av personalens ansvar.

tempest: utredning, undersökning och kontroll av komprometterande elektromagnetisk strålning och åtgärder för att upphäva denna.

tillgång: allt av värde för en organisation, dess affärsrörelse och fortbestånd, inklusive informationsresurser som stöder organisationens uppdrag.

tillstånd att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: ett tillstånd av utrikestjänstens säkerhetsmyndighet som ges i enlighet med detta beslut efter det att ett personalsäkerhetsgodkännande har utfärdats av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat, och som intygar att en person, förutsatt att hans eller hennes behovsenliga behörighet har fastställts, beviljas tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter upp till en viss nivå (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre) till och med ett angivet datum – se artikel 2 i bilaga A I.

underentreprenörskontrakt som kräver säkerhetsskyddsavtal: ett kontrakt som ingås av generalsekretariatets entreprenör med en annan entreprenör (dvs. underentreprenör) om leverans av varor, utförande av arbete eller tillhandahållande av tjänster där genomförandet kräver eller innebär tillgång till eller framställande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

upphovsman: EU-institution, EU-byrå eller EU-organ, medlemsstat, tredjestat eller internationell organisation under vilkens behörighet säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter har upprättats och/eller införts i EU:s strukturer.

utsedd säkerhetsmyndighet: en myndighet som är ansvarig inför medlemsstatens nationella säkerhetsmyndighet och som ansvarar för att informera industrienheter eller andra enheter om den nationella strategin i alla frågor rörande industrisäkerhet och för att ge ledning och bistånd vid dess genomförande. Den utsedda säkerhetsmyndighetens verksamhet får utföras av den nationella säkerhetsmyndigheten eller av någon annan behörig myndighet.

överträdelse: en handling eller försummelse av en person och som står i strid med säkerhetsbestämmelserna i detta beslut och/eller de säkerhetsstrategier eller säkerhetsriktlinjer där de åtgärder anges som är nödvändiga för beslutets genomförande.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 29.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/47

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning)

(Text av betydelse för EES)

(2013/C 190/02)

| Referensnummer för statligt stöd | SA.30208 (X 17/10) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Medlemsstatens referensnummer | Verlenging O&Oprogramma SKB |
| Regionens namn (NUTS) | Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Ministerie VROM/BJZ Internationaal |
| Postbus 20951 |
| IPC 880 |
| 2500 EZ Den Haag |
| e-mail: djz.internationaal@minvrom.nl |
| www.minvrom.nl |

Referensnummer för statligt stöd

SA.30208 (X 17/10)

Medlemsstat

Nederländerna

Medlemsstatens referensnummer

Verlenging O&Oprogramma SKB

Regionens namn (NUTS)

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Ministerie VROM/BJZ Internationaal

Postbus 20951

IPC 880

2500 EZ Den Haag

e-mail: djz.internationaal@minvrom.nl

www.minvrom.nl

Stödåtgärdens titel

Subsidie onderzoeks- en ontwikkelingsprogramma Stichting Kennisontwikkeling en Kennisoverdracht Bodem 2010-2014

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Individueel subsidiebesluit op grond van de Algemene wet bestuursrecht en het Besluit Milieusubsidies

Åtgärdstyp

Stöd för särskilda ändamål

Ändring av en befintlig stödåtgärd

Prolongation N 230/1999

Dag då stödet beviljades

Från och med den 8.12.2009

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget

EUR 10,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 10,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Experimentell utveckling (artikel 31.2 c)

25 %

20 %

Stöd för tekniska genomförbarhetsstudier (artikel 32)

75 %

—

Grundforskning (artikel 31.2 a)

100 %

—

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

50 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2009/12/08/subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html |
| --- | --- |

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2009/12/08/subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html

| | http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2010/01/26/aanvullende-voorwaarden-groepsvrijstellingsverordening-bij-subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html |
| --- | --- |

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2010/01/26/aanvullende-voorwaarden-groepsvrijstellingsverordening-bij-subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36154 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | NEDERLAND
  Artikel 107.3 b,Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Ministerie van Financiën |
| Korte Voorhout 7 |
| 2511 CW Den Haag |
| www.overheid.nl |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36154 (13/X)

Medlemsstat

Nederländerna

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

NEDERLAND

Artikel 107.3 b,Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Ministerie van Financiën

Korte Voorhout 7

2511 CW Den Haag

www.overheid.nl

Stödåtgärdens titel

Teruggaafregeling energiebelasting op elektriciteit voor energie-intensieve bedrijven

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Artikel VIIc Belastingplan 2013 (Stb 2012, 668) en inwerkingtreding bij Koninklijk Besluit (Stb 2012, 672)

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.1.2013-31.12.2020

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 6,50 (i miljoner)

För garantier

EUR 6,50 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Annan typ av skatteförmån

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd i form av nedsättning av miljöskatter (artikel 25)

110 000 EUR

—

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-668.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d668%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4 |
| --- | --- |

https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-668.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d668%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4

| | http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 668 |
| --- | --- |

http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 668

| | https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-672.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d672%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4 |
| --- | --- |

https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-672.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d672%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4

| | http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 672 |
| --- | --- |

http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 672

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36370 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Medlemsstatens referensnummer | PL |
| Regionens namn (NUTS) | Jeleniogórsko-walbrzyski
  Artikel 107.3 a |
| Stödbeviljande myndighet | Minister Gospodarki |
| PL. Trzech Krzyży 3/5 |
| www.mg.gov.pl |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36370 (13/X)

Medlemsstat

Polen

Medlemsstatens referensnummer

PL

Regionens namn (NUTS)

Jeleniogórsko-walbrzyski

Artikel 107.3 a

Stödbeviljande myndighet

Minister Gospodarki

PL. Trzech Krzyży 3/5

www.mg.gov.pl

Stödåtgärdens titel

Mando Corporation Poland Sp. z o.o.

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011-2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 (Uchwała Rady Ministrów Nr 122/2011 ) na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz. U. z 2009 r. Nr 84, poz. 712 i Nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r. (Nr 39/2012).

Åtgärdstyp

Stöd för särskilda ändamål

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Dag då stödet beviljades

Från och med den 28.11.2012

Berörda ekonomiska sektorer

Tillverkning av andra delar och tillbehör till motorfordon

Typ av stödmottagare

Storföretag – Mando Corporation Poland Sp. z o.o.

Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget

PLN 15,11 (i miljoner)

För garantier

PLN 15,11 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd för särskilda ändamål (artikel 13.1)

3,9 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.mg.gov.pl/Wspieranie+przedsiebiorczosci/Wsparcie+finansowe+i+inwestycje/Pomoc+na+inwestycje+o+istotnym+znaczeniu+dla+gospodarki

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36382 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | WIEN
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | MA 5 der Stadt Wien |
| Ebendorferstraße 2, 1082 Wien |
| www.wien.gv.at |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36382 (13/X)

Medlemsstat

Österrike

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

WIEN

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

MA 5 der Stadt Wien

Ebendorferstraße 2, 1082 Wien

www.wien.gv.at

Stödåtgärdens titel

WIEN WORK — Integrativer Betrieb, Förderung Ausbildungs- und Produktionsstätte für behinderte Personen, Förderung gem. Art 42 AGVO

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Beschluss des Wiener Gemeinderates vom 1.3.2013, siehe beigefügte Anlagen

Åtgärdstyp

Stöd för särskilda ändamål

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Dag då stödet beviljades

Från och med den 1.3.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Storföretag – Wien Work – Integrative Betriebe und AusbildungsGmbH, Gemeinnützige GmbH., Unterneghmensgegenstand:

Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget

EUR 5,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 5,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder (artikel 42)

81 %

—

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

https://www.wien.gv.at/infodat/ergdt?detvid=103242

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36383 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Medlemsstatens referensnummer | N/A |
| Regionens namn (NUTS) | NORTHERN IRELAND
  Artikel 107.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | Department of Agriculture and Rural Development (Northern Ireland) |
| DARD Science, Evidence and Innovation Policy Division |
| Room 359 |
| Dundonald House |
| Belfast |
| BT4 3SB |
| http://www.dardni.gov.uk/ |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36383 (13/X)

Medlemsstat

Förenade kungariket

Medlemsstatens referensnummer

N/A

Regionens namn (NUTS)

NORTHERN IRELAND

Artikel 107.3 b

Stödbeviljande myndighet

Department of Agriculture and Rural Development (Northern Ireland)

DARD Science, Evidence and Innovation Policy Division

Room 359

Dundonald House

Belfast

BT4 3SB

http://www.dardni.gov.uk/

Stödåtgärdens titel

Agricultural Research and Development Scheme (Northern Ireland) 2013 — 2020

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

| | Agriculture Act (Northern Ireland) 1949 |
| --- | --- |

Agriculture Act (Northern Ireland) 1949

| | Agriculture (Northern Ireland) Order 2004 |
| --- | --- |

Agriculture (Northern Ireland) Order 2004

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.4.2013-31.3.2020

Berörda ekonomiska sektorer

Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

GBP 1,00 (i miljoner)

För garantier

GBP 1,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och fiskerisektorerna (artikel 34)

100 %

—

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.dardni.gov.uk/index/strategies-reports-accounts/dard-research-section/agriculture-research-and-development-scheme.htm

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36496 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | NIEDEROESTERREICH
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Amt der NÖ Landesregierung |
| Landhausplatz 1, 3109 St. Pölten |
| www.noel.gv.at bzw. www.nafes.at |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36496 (13/X)

Medlemsstat

Österrike

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

NIEDEROESTERREICH

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Amt der NÖ Landesregierung

Landhausplatz 1, 3109 St. Pölten

www.noel.gv.at bzw. www.nafes.at

Stödåtgärdens titel

Neufassung der NAFES-Förderungsrichtlinien

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

NAFES Förderrichtlinien (Kennzeichen: RU2-N-133/077-2012 — Beschluß der Landesregierung)

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

26.2.2013-31.12.2017

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 1,20 (i miljoner)

För garantier

EUR 1,20 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stödordning

20 %

0 %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

20 %

—

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://www.nafes.at |
| --- | --- |

http://www.nafes.at

| | http://www.nafes.at/foerderung/formulare_und_leitfaeden — siehe „Förderrichtlinie“ |
| --- | --- |

http://www.nafes.at/foerderung/formulare_und_leitfaeden — siehe „Förderrichtlinie“

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36505 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grekland |
| Medlemsstatens referensnummer | GR |
| Regionens namn (NUTS) | KENTRIKI MAKEDONIA, DYTIKI ELLADA, ATTIKI
  Artikel 107.3 a |
| Stödbeviljande myndighet | GENERAL SECRETARIAT FOR RESEARCH AND TECHNOLOGY |
| 14-18 MESOGEION AV |
| 115 10 ATHENS |
| GREECE |
| http:/www.gsrt.gr |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36505 (13/X)

Medlemsstat

Grekland

Medlemsstatens referensnummer

GR

Regionens namn (NUTS)

KENTRIKI MAKEDONIA, DYTIKI ELLADA, ATTIKI

Artikel 107.3 a

Stödbeviljande myndighet

GENERAL SECRETARIAT FOR RESEARCH AND TECHNOLOGY

14-18 MESOGEION AV

115 10 ATHENS

GREECE

http:/www.gsrt.gr

Stödåtgärdens titel

Funding of Research Proposals Positively Evaluated under the 5th Call of ERC Grant Schemes

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Law 1514/1985 and its amendment,

Law 3614/07 and its amendments,

Ministerial Decision 14053/EIS 1749/27.3.2008 (FEK – Official Journal of Greek Government – 540/Β/27.3.2008) and its amendments (43804/ΕΥΤΗΥ 2041/7.9.2009 – FEK 1957/Β/9.9.2009), 28020/ΕΥΤΗΙ 1212/30.6.2010 – FEK 1088/Β/19.7.2010), 5058/EYTHI 138/5-2-13 (FEK 292/Β/13.2.2013)

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

20.3.2013-31.12.2015

Berörda ekonomiska sektorer

Vetenskaplig forskning och utveckling

Typ av stödmottagare

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 0,83 (i miljoner)

För garantier

EUR 0,83 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

ESF – EUR 2,07 (i miljoner)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Experimentell utveckling (artikel 31.2 c)

40 %

0 %

Grundforskning (artikel 31.2 a)

100 %

—

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

65 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.gsrt.gr/central.aspx?sId=108I334I1106I646I444510&olID=671&neID=673&neTa=1_300_1&ncID=0&neHC=0&tbid=0&lrID=2&oldUIID=aI671I0I108I334I1106I0I2&actionID=load&JScript=1

Δράσεις Ενίσχυσης Ε&Τ › Τρέχουσες Εθνικές Δράσεις › Ενεργές προκηρύξεις ΕΣΠΑ

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36530 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Medlemsstatens referensnummer | NLD |
| Regionens namn (NUTS) | OVERIJSSEL
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Provincie Overijssel |
| Postbus 10078 |
| 8000 GB Zwolle |
| www.overijssel.nl |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36530 (13/X)

Medlemsstat

Nederländerna

Medlemsstatens referensnummer

NLD

Regionens namn (NUTS)

OVERIJSSEL

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Provincie Overijssel

Postbus 10078

8000 GB Zwolle

www.overijssel.nl

Stödåtgärdens titel

Rijden op groen gas en electriciteit (aanschaf vrachtwagens)

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Subsidieregeling Rijden op groen gas en electriciteit, in werking treding op 4 april 2013.

Publicatie Provinciaal blad nr. 2013/0115269

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

4.4.2013-31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 0,55 (i miljoner)

För garantier

EUR 0,55 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till förvärv av nya transportfordon som går längre än gemenskapsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av gemenskapsnormer (artikel 19)

3 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://www.overijssel.nl/loket/provinciale/uitvoeringsbesluit_subsidies_overijssel_2011 |
| --- | --- |

http://www.overijssel.nl/loket/provinciale/uitvoeringsbesluit_subsidies_overijssel_2011

| | www.overijssel.nl, loket, provinciale regelingen, uitvoeringsbesluit subsidies Overijssel 2011, Hoofdstuk 8, paragraaf 8.11 |
| --- | --- |

www.overijssel.nl, loket, provinciale regelingen, uitvoeringsbesluit subsidies Overijssel 2011, Hoofdstuk 8, paragraaf 8.11

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36540 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | MERZIG-WADERN
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | EVTZ Interreg IV A Großregion |
| Préfecture de la Région Lorraine |
| SGAR — Direction des Affaires Européennes |
| GECT – Autorité de gestion Programme Interreg IV A Grande Région |
| 36 place Saint Thiébault |
| BP 71014 |
| F-57034 METZ Cedex 1 |
| www.interreg-4agr.eu |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36540 (13/X)

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

MERZIG-WADERN

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

EVTZ Interreg IV A Großregion

Préfecture de la Région Lorraine

SGAR — Direction des Affaires Européennes

GECT – Autorité de gestion Programme Interreg IV A Grande Région

36 place Saint Thiébault

BP 71014

F-57034 METZ Cedex 1

www.interreg-4agr.eu

Stödåtgärdens titel

Initiative Précise: Initiative zur Optimierung der präzisen elektrochemischen Prozesse für industrielle Serienfertigung in der Großregion

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Gesetz Nr. 938 betreffend Haushaltsordnung des Saarlandes (LHO) Vom 3. November 1971 in der Fassung der Bekanntmachung vom 5. November 1999 (Amtsbl. des Saarlandes 2000 S. 194), zuletzt geändert durch Art. 5 des Gesetzes vom 1. Dezember 2011 (Amtsbl. des Saarlandes I S. 556)

Åtgärdstyp

Stöd för särskilda ändamål

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Dag då stödet beviljades

Från och med den 22.11.2012

Berörda ekonomiska sektorer

Tillverkning av andra kranar och ventiler

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag – MHA Zentgraf GmbH & Co.KG

Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget

EUR 0,20 (i miljoner)

För garantier

EUR 0,20 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

103 GR 1 1 223 – EUR 0,20 (i miljoner)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

50 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.interreg-4agr.eu/de/projet-liste.php#

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36551 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referensnummer | ITD5 |
| Regionens namn (NUTS) | EMILIA-ROMAGNA
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Direzione Attività Produttive, Commercio e Turismo della Regione Emilia-Romagna/Direzione Generale A |
| Direzione Attività Produttive: Viale Aldo Moro, 44 — 40127 Bologna |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36551 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referensnummer

ITD5

Regionens namn (NUTS)

EMILIA-ROMAGNA

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Direzione Attività Produttive, Commercio e Turismo della Regione Emilia-Romagna/Direzione Generale A

Direzione Attività Produttive: Viale Aldo Moro, 44 — 40127 Bologna

| Direzione Ambiente: Viale Aldo Moro n. 8 — 40127 Bologna |
| --- |
| http://fesr.regione.emilia-romagna.it/che-cose-il-por-fesr/assi-pagine/asse-3-qualificazione-energetico-ambientale-e-sviluppo-sostenibile |
| www.ermesambiente.it |

Direzione Ambiente: Viale Aldo Moro n. 8 — 40127 Bologna

http://fesr.regione.emilia-romagna.it/che-cose-il-por-fesr/assi-pagine/asse-3-qualificazione-energetico-ambientale-e-sviluppo-sostenibile

www.ermesambiente.it

Stödåtgärdens titel

POR FESR 2007-2013 — Asse III, Attività III 1.2 e Piano di Azione ambientale per un futuro sostenibile 2008-2010: Modalità e criteri per la concessione di contributi finalizzati alla rimozione dell’amianto dagli edifici, la coibentazione degli edifici e l’installazione di pannelli solari fotovoltaici

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Delibera della Giunta Regionale del 10 gennaio 2011 n. 15 pubblicata sul BURER n. 14 del 27 gennaio 2011 (parte seconda)

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

15.11.2012-30.9.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 1,02 (i miljoner)

För garantier

EUR 1,02 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

POR FESR «Competitività regionale e occupazione» 2007-2013 regione Emilia-Romagna

Decisione C(2007) 3875 – 7.8.2007

Codice CCI n. 2007 IT 16 2 PO 002 – EUR 0,33 (i miljoner)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till miljöinvesteringar för att främja energi från förnybara energikällor (artikel 23)

45 %

0 %

Investeringsstöd till företag som går längre än gemenskapsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av gemenskapsnormer (artikel 18)

45 %

0 %

Stöd till miljöinvesteringar i energisparande åtgärder (artikel 21)

45 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://fesr.regione.emilia-romagna.it/finanziamenti/bandi/bando-fotovoltaico-amianto

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36555 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Medlemsstatens referensnummer | Subsidie Energiesprong Flevogebouw |
| Regionens namn (NUTS) | OVERIJSSEL
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW |
| Postbus 20011 |
| 2500 EA Den Haag |
| email: angelique.herwijnen@minbzk.nl |
| www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36555 (13/X)

Medlemsstat

Nederländerna

Medlemsstatens referensnummer

Subsidie Energiesprong Flevogebouw

Regionens namn (NUTS)

OVERIJSSEL

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW

Postbus 20011

2500 EA Den Haag

email: angelique.herwijnen@minbzk.nl

www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk

Stödåtgärdens titel

Subsidie energiesprong Consortium Flevogebouw Zwolle

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 18.4.2013

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020333/geldigheidsdatum_18-04-2013

Regeling Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 18.4.2013

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020311/geldigheidsdatum_18-04-2013

Åtgärdstyp

Stöd för särskilda ändamål

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Dag då stödet beviljades

Från och med den 21.2.2013

Berörda ekonomiska sektorer

VVS-arbeten, Utformning av byggprojekt, Byggande av bostadshus och andra byggnader

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag – Bemog Projectontwikkeling; Nikkels Bouwbedrijf; Seinen Energy solutions; Brenorm Installatiegroep

Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget

EUR 0,18 (i miljoner)

För garantier

EUR 0,18 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till miljöinvesteringar i energisparande åtgärder (artikel 21)

40 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/besluiten/2013/03/14/beschikking-subsidie-energiesprong-flevogebouw.html

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36572 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referensnummer | ES51 |
| Regionens namn (NUTS) | CATALUNA
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Departamento de Empresa y Ocupación; Dirección general de Economía Social y Cooperativa i Trabajo Au |
| Sepúlveda, 148-150 08011 Barcelona |
| http://www.gencat.cat/temes/cat/treball.htm |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36572 (13/X)

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referensnummer

ES51

Regionens namn (NUTS)

CATALUNA

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Departamento de Empresa y Ocupación; Dirección general de Economía Social y Cooperativa i Trabajo Au

Sepúlveda, 148-150 08011 Barcelona

http://www.gencat.cat/temes/cat/treball.htm

Stödåtgärdens titel

Acciones relativas a las unidades de apoyo a la actividad profesional en el marco de servicios de ayuda personal y social a las personas con discapacidad en los centros especiales de empleo.

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Orden EMO/66/2012, de 21 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de subvenciones destinadas a la realización de acciones relativas a las unidades de apoyo a la actividad profesional en el marco de los servicios de ajuste personal y social de las personas con discapacidad en los centros especiales de empleo, y se abre la convocatoria para el año 2012.

RESOLUCIÓN EMO/577/2013, de 19 de marzo, de convocatoria para el año 2013

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.1.2012-31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 41,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 41,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder (artikel 42)

70 %

—

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6095/1232356.pdf |
| --- | --- |

http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6095/1232356.pdf

| | http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6341/1291415.pdf |
| --- | --- |

http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6341/1291415.pdf

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36583 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Ungern |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Hungary
  Artikel 107.3 a,Artikel 107.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | Garantiqa Hitelgarancia Zrt. |
| 1082 Budapest, Kisfaludy u. 32. |
| www.garantiqa.hu |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36583 (13/X)

Medlemsstat

Ungern

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Hungary

Artikel 107.3 a,Artikel 107.3 b

Stödbeviljande myndighet

Garantiqa Hitelgarancia Zrt.

1082 Budapest, Kisfaludy u. 32.

www.garantiqa.hu

Stödåtgärdens titel

A Garantiqa Hitelgarancia Zrt által kezességvállalási díj csökkentése formájában nyújtott beruházási támogatás

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről,

2012. évi CCIV törvény a Magyar Köztársaság 2013. évi költségvetéséről,

48/2002. (XII.28) PM rendelet a költségvetési viszontgaranciavállalásának és érvényesítésének részletes szabályairól

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

13.5.2009-31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

HUF 6 000,00 (i miljoner)

För garantier

HUF 6 000,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Garanti

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till förvärv av nya transportfordon som går längre än gemenskapsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av gemenskapsnormer (artikel 19)

35 %

20 %

Stöd till miljöinvesteringar i energisparande åtgärder (artikel 21)

60 %

20 %

Stöd till miljöinvesteringar för att främja energi från förnybara energikällor (artikel 23)

45 %

20 %

Grundforskning (artikel 31.2 a)

100 %

—

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

50 %

20 %

Experimentell utveckling (artikel 31.2 c)

25 %

20 %

Stödordning

50 %

20 %

Investeringsstöd till företag som går längre än gemenskapsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av gemenskapsnormer (artikel 18)

35 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0800102.TV |
| --- | --- |

http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0800102.TV

| | http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200204.TV |
| --- | --- |

http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200204.TV

| | http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92922 |
| --- | --- |

http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92922

| | http://www.garantiqa.hu/hu/letoltheto-dokumentumok/uzletszabalyzataink |
| --- | --- |

http://www.garantiqa.hu/hu/letoltheto-dokumentumok/uzletszabalyzataink

| | http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92920 |
| --- | --- |

http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92920

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36607 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | GALICIA
  Artikel 107.3 a |
| Stödbeviljande myndighet | Instituto Enerxético de Galicia (Inega) |
| C/ Avelino Pousa Antelo, núm. 5 |
| 15707 (San Lázaro) |
| Santiago de Compostela (A Coruña) |
| http://www.inega.es/?idioma=es |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36607 (13/X)

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

GALICIA

Artikel 107.3 a

Stödbeviljande myndighet

Instituto Enerxético de Galicia (Inega)

C/ Avelino Pousa Antelo, núm. 5

15707 (San Lázaro)

Santiago de Compostela (A Coruña)

http://www.inega.es/?idioma=es

Stödåtgärdens titel

Ayudas del Inega para proyectos de energías renovables

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Resolución de 9 de abril de 2013 [Diario Oficial de Galicia (DOG) núm.73, de 16 de abril] por la que se establecen las bases reguladoras y se anuncia la convocatoria de subvenciones para el año 2013 a proyectos de energías renovables, con financiación procedente de fondos comunitarios derivados del Programa Operativo Feder Galicia 2007-2013

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

22.4.2013-31.10.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 2,10 (i miljoner)

För garantier

EUR 2,10 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

Feder 2007-2013 – EUR 1,10 (i miljoner)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till miljöinvesteringar för att främja energi från förnybara energikällor (artikel 23)

45 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.xunta.es/dog/Publicados/2013/20130416/AnuncioO3G1-090413-0001_es.pdf

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36611 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | 612-40306-BY/0008 |
| Regionens namn (NUTS) | BAYERN
  Artikel 107.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | Technologie- und Förderzentrum im Kompetenzzentrum für Nachwachsende Rohstoffe |
| Schulgasse 18, |
| 94315 Straubing |
| www.tfz.bayern.de |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36611 (13/X)

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

612-40306-BY/0008

Regionens namn (NUTS)

BAYERN

Artikel 107.3 b

Stödbeviljande myndighet

Technologie- und Förderzentrum im Kompetenzzentrum für Nachwachsende Rohstoffe

Schulgasse 18,

94315 Straubing

www.tfz.bayern.de

Stödåtgärdens titel

Bayern: Demonstrationsmaßnahmen zur Nutzung von Biomasse als regenerativer Energieträger (BioSol)

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Richtlinie zur Förderung von Demonstrationsvorhaben zur Nutzung von Biomasse als regenerativer Energieträger (BioSol),

Art. 23 und 44 der Bayerischen Haushaltsordnung und die Verwaltungsvorschriften hierzu.

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.5.2013-30.6.2014

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 0,70 (i miljoner)

För garantier

EUR 0,70 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till miljöinvesteringar för att främja energi från förnybara energikällor (artikel 23)

30 %

10 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.stmelf.bayern.de/mam/cms01/agrarpolitik/dateien/b_rili_biosol_2013.pdf

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36747 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | UNITED KINGDOM
  Artikel 107.3 a,Artikel 107.3 b,Icke stödområden,Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW |
| https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36747 (13/X)

Medlemsstat

Förenade kungariket

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

UNITED KINGDOM

Artikel 107.3 a,Artikel 107.3 b,Icke stödområden,Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW

https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview

Stödåtgärdens titel

Amalgamation of all previous and future phases of

Renewable Heat Premium Payment – Social Housing Competitions

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Section 153 of Environmental Protection Act 1990

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

SA.36747 replaces SA.34995, SA.35310, SA.34994, SA.35312, SA.34795, SA.34996 and SA.35311.

Varaktighet

15.8.2011-30.6.2014

Berörda ekonomiska sektorer

VVS-arbeten

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

GBP 23,22 (i miljoner)

För garantier

GBP 23,22 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till miljöinvesteringar i energisparande åtgärder (artikel 21)

60 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview

---

| 29.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/62

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2013/C 190/03)

Statligt stöd nr.: SA.36717 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta (ACGA)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta para el mantenimiento del libro genealógicoy el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget: EUR 0,01 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 18.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av svin

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acga.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36718 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación de Criadores de Cabra Bermeya (ACRIBER)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Cabra Bermeya para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget: EUR 0,01 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 18.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av får och getter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acriber.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36719 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayudas al sector ganadero en forma de servicios prestados por Asturiana de Control Lechero, Cooperativa Limitada (ASCOL)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Cooperativa Asturiana de Control Lechero (ASCOL) para el desarrollo de un programa de mejora genética de la cabaña ganadera asturiana de raza firsona durante el año 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: EUR 0,44 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 14.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Mjölkproduktion och uppfödning av nötkreatur av mjölkras

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 – Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 – Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/ascol.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36720 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación española de criadores de ganado vacuno selecto de raza Asturiana de los Valles (ASESAVA)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación española de criadores de ganado vacuno selecto de raza Asturiana de los Valles para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de mejora genética de dicha raza en 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: EUR 0,48 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 14.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av andra nötkreatur och bufflar

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/aseava.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36721 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación Española de Criadores de Ganado Vacuno Selecto de raza Asturiana de la Montaña (ASEAMO)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación Española de Criadores de Ganado Vacuno Selecto de raza Asturiana de la Montaña para el mantenimiento del libro genealógico y del desarrollo de un programa de conservación de dicha raza en 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: EUR 0,13 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 14.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av andra nötkreatur och bufflar

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/aseamo.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36722 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza durante 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget: EUR 0,03 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 18.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av får och getter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 – Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 – Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acoxa.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36723 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación de Criadores de Pita Pinta Asturiana (ACPPA)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Pita Pinta Asturiana para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: EUR 0,01 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 14.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Äggproduktion och uppfödning av fjäderfä

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acppa.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.36724 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación de Criadores de Ponis de Raza Asturcón (ACPRA)

Rättslig grund: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Ponis de Raza Asturcón para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: EUR 0,13 (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100,00 %

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 14.6.2013-31.12.2013

Stödets syfte: Animaliesektorn (artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006), Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av hästar och andra hästdjur

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Webbplats: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acpra.pdf

Övriga upplysningar: —

---

| 29.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/65

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning)

(Text av betydelse för EES)

(2013/C 190/04)

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36385 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Lettland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Latvia
  Artikel 107.3 a |
| Stödbeviljande myndighet | valsts aģentūra “Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra” |
| Pērses iela 2, Rīga, Latvija, LV-1442 |
| www.liaa.gov.lv |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36385 (13/X)

Medlemsstat

Lettland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Latvia

Artikel 107.3 a

Stödbeviljande myndighet

valsts aģentūra “Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra”

Pērses iela 2, Rīga, Latvija, LV-1442

www.liaa.gov.lv

Stödåtgärdens titel

Atbalsts darba vietu radīšanai

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

2012.gada 13.marta Ministru kabineta noteikumi Nr.179 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma 1.3.1.1.6.apakšaktivitāti ”Atbalsts darba vietu radīšanai””

Darbības programma “Cilvēkresursi un nodarbinātība” (638. – 641. punkts)

Darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājums (208.7. – 208.12. punkts)

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.11.2012-31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

LVL 7,00 (i miljoner)

För garantier

LVL 7,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

Komisijas lēmums 18.12.2007 ar ko pieņem darbības programmu Kopienas palīdzībai no Eiropas Sociālā fonda atbilstīgi konverģences mērķim Latvijas reģionos CCI 2007LV051PO001. – LVL 3,00 (i miljoner)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Allmän utbildning (artikel 38.2)

50 %

0 %

Stödordning

50 %

0 %

Särskild utbildning (artikel 38.1)

25 %

0 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

http://www.likumi.lv/doc.php?id=246032#top

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36580 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | DEUTSCHLAND
  Artikel 107.3 a,Artikel 107.3 b,Icke stödområden,Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | KfW Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt |
| www.kfw.de |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36580 (13/X)

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

DEUTSCHLAND

Artikel 107.3 a,Artikel 107.3 b,Icke stödområden,Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

KfW Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt

www.kfw.de

Stödåtgärdens titel

KfW-Programm Erneuerbare Energien „Speicher“

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

KfW-Gesetz, BGBI. I S.2427, Programmmerkblatt „KfW-Programm Erneuerbare Energien ,Speicher‘

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.5.2013-31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 25,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 25,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag, Mjukt lån

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

20 %

—

Stöd till miljöinvesteringar för att främja energi från förnybara energikällor (artikel 23)

45 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

https://www.kfw.de/media/pdf/download_center/foerderprogramme__inlandsfoerderung_/pdf_dokumente_2/6000002700_M_275_Speicher.pdf

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36584 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | ABRUZZO
  Artikel 107.3 b,Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA – ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36584 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

ABRUZZO

Artikel 107.3 b,Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA – ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Stödåtgärdens titel

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI – TITOLO IV PROGETTI DI RICERCA INDUSTRIALE E SVILUPPO SPERIMENTALE

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

PAR FA ABRUZZO 2007-2013 APPROVATO CON D.G.R. N. 458 DEL 4 LUGLIO 2011 E MODIFICATO CON D.G.R. N. 556 DELL'8 AGOSTO 2011 CON ALLEGATO A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE DEL 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012.

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

29.3.2013-30.6.2014

Berörda ekonomiska sektorer

TILLVERKNING

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 10,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 10,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

50 %

20 %

Experimentell utveckling (artikel 31.2 c)

25 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36585 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | ABRUZZO
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA – ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36585 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

ABRUZZO

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA – ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Stödåtgärdens titel

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI – TITOLO III PROGETTI RELATIVI AD INVESTIMENTI IN AREE DIVERSE DA QUELLE DI CUI ALL''ART. 107 3, C) TFUE

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

PAR FAS ABRUZZO 2007-2013 APPROVATO CON D.G.R. N. 458 DEL 4 LUGLIO 2011 E MODIFICATO CON D.G.R. N. 556 DELL'8 AGOSTO 2011 CON ALLEGATO A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

29.3.2013-30.6.2014

Berörda ekonomiska sektorer

TILLVERKNING

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 10,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 10,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

20 %

—

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

| Referensnummer för statligt stöd | SA.36586 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | ABRUZZO
  Artikel 107.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA – ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Referensnummer för statligt stöd

SA.36586 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

ABRUZZO

Artikel 107.3 b

Stödbeviljande myndighet

GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA – ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Stödåtgärdens titel

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI – TITOLO II – PROGETTI RELATIVI AD INVESTIMENTI NELLE AREE 107 3, C) TFUE

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

PAR FAS ABRUZZO 2007-2013

APPROVATO CON D.G.R. n.458 del 4 luglio 2011

E MODIFICATO CON D.G.R. n.556 dell'8 Agosto 2011 con allegato A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE DEL 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

29.3.2013-30.6.2014

Berörda ekonomiska sektorer

TILLVERKNING

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag,Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

EUR 10,00 (i miljoner)

För garantier

EUR 10,00 (i miljoner)

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stödordning

15 %

20 %

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 29.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/70

---

STATLIGT STÖD – GREKLAND

Statligt stöd nr SA.31155 (2013/C) (f.d. 2013/NN) (f.d. 2010/N) – Statligt stöd till Hellenic Postbank S.A. genom skapande och kapitalisering av brobanken ”New Hellenic Postbank S.A.”

Uppmaning enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2013/C 190/05)

Genom den skrivelse, daterad den 6 maj 2013, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende ovannämnda stöd/åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den stödåtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Synpunkterna kommer att meddelas Grekland. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDEN

Den 18 januari 2013 inrättades det tillfälliga kreditinstitutet ”New TT Hellenic Postbank S.A.” (”New TT”) av de grekiska myndigheterna. Den sunda affärsverksamheten hos före detta TT Hellenic Postbank S.A. (”TT”) överfördes till New TT. I detta sammanhang har New TT fått statligt stöd på 4,6 miljarder euro av den grekiska finansiella stabilitetsfonden (”HFSF”).

Dessutom fick TT den 25 maj 2009 ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro i enlighet med den grekiska stödordningen (1). Genom ett beslut av den 16 maj 2012 (2) om statligt stöd SA.34115 (2012/NN) om Resolution of T Bank S.A. som genomfördes i december 2011 har kommissionen godkänt ett avvecklingsstöd på cirka 678 miljoner euro som förenligt med den inre marknaden på grundval av 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (”EUF-fördraget”) för en period på sex månader.

BESKRIVNING AV DE ÅTGÄRDER AVSEENDE VILKA KOMMISSIONEN INLEDER FÖRFARANDET

För det första: Den 18 januari 2013 tillhandahöll HFSF New TT dess startkapital på 500 miljoner euro.

För det andra: Eftersom de verksamheter som överfördes från TT till New TT innehöll 4,1 miljarder mindre i tillgångar än skulder täckte HFSF det resulterande så kallade finansieringsgapet genom att bevilja EFSF-obligationer till ett värde av 4,1 miljarder euro till New TT.

För det tredje: Den 25 maj 2009 fick TT ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro i enlighet med den grekiska stödordningen.

För det fjärde: Den 17 december 2011 fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av T Bank genom en överföringsorder av dess tillgångar och skulder till TT. Eftersom värdet på de överförda skulderna var högre än värdet på de överförda tillgångarna täcktes det resulterande finansieringsgapet på 676 956 514 euro i enlighet med de relevanta bestämmelserna i avvecklingsordningen för den grekiska insättnings- och investeringsgarantifonden (”HDIGF”).

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

För det första, vad gäller i) kapitaltillskottet på 0,5 miljarder euro och ii) täckningen av finansieringsgapet på 4.1 miljarder euro av HFSF till förmån för New TT anser kommissionen att båda stödåtgärderna är statliga stöd i enlighet med artikel 107.1 i EU-fördraget. För det andra, vad gäller rekapitaliseringen 2009 av TT har kommissionen redan dragit slutsatsen i sitt beslut om att godkänna ordningen (3) att den rekapitalisering som beviljats i enlighet med stödordningen skulle utgöra statligt stöd. För det tredje, vad gäller det avvecklingsstöd som beviljats T Bank fastställde kommissionen i sitt beslut av den 16 maj 2012 (4) att HDIGF:s intervention utgör statligt stöd.

Den rättsliga grunden för utvärderingen av åtgärderna är artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

Vad gäller utvärderingen av ovannämnda åtgärders förenlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget, utvärderas de av kommissionen vad gäller den rättsliga grunden i bankmeddelandet (5), rekapitaliseringsmeddelandet (6) och omstruktureringsmeddelandet (7).

Vad gäller åtgärdernas förenlighet anser kommissionen att formen av kapitaltillskott och täckningen av finansieringsgapet i New TT är lämpliga som undsättningsstöd för att uppnå målet med att återställa den finansiella stabiliteten i det grekiska banksystemet och ekonomin som helhet. I detta skede tvivlar emellertid kommissionen på att beloppet 4,6 miljarder euro (0,5 miljarder euro i form av kapital och 4,1 miljarder euro i form av täckning av ”finansieringsgapet”) är begränsat till minimibeloppet och uppmanar de berörda parterna att komma in med synpunkter på detta. Kommissionen anser dessutom att båda åtgärderna är proportionerliga som undsättningsstöd på kort sikt, men kräver att åtgärderna införs snabbt för att säkerställa att stödet inte används för att finansiera tillväxt eller åtgärder som inte är absolut nödvändiga för att återställa lönsamheten.

Vad gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten i enlighet med omstruktureringsmeddelandet tvivlar kommissionen på att New TT kommer att kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand, såsom planerats i den omstruktureringsplan som lämnades in till kommissionen den 29 januari 2013 och som uppdaterades i mars 2013. De föreslagna åtgärderna i omstruktureringsplanen för att generera vinster i framtiden verkar vara mycket begränsade. Dessa tvivel avser särskilt den begränsade minskningen av personal och kontor samt den begränsade användningen av eventuella synergieffekter, dvs. fullständig integrering av T Bank. I det sammanhanget tvivlar kommissionen på att New TT har resurser för att uppnå de mål som fastställs i omstruktureringsplanen och i synnerhet för att uppnå de planerade framtida vinsterna. Det finns därför en risk att New TT:s slutar sina dagar som en brobank som ständigt blir beroende av statligt stöd. I detta skede anser kommissionen därför att återintegreringen av TT i ett större lönsamt finansiellt företag skulle öka lönsamhetsutsikterna för New TT. Kommissionen uppmanar de berörda parterna att lämna synpunkter på detta.

Vad gäller bördefördelning och begränsning av stödet till ett nödvändigt minimum tvivlar kommissionen på att stödet är begränsat till ett minimum. I synnerhet tvivlar kommissionen på att omstruktureringskostnaderna är begränsade till ett minimum eftersom New TT ska omstruktureras på egen hand, vilket leder till uppblåsta omstruktureringskostnader. Kommissionen uppmanar de berörda parterna att lämna synpunkter på detta.

Dessutom konstaterar kommissionen att en stor del av de förluster som TT har lidit under de senaste åren härrör från en skuldnedskrivning till förmån för staten, dvs. genom deltagande av den privata sektorn och genom försäljningen till en kraftig rabatt jämfört med det nominella värdet av grekiska statsobligationer till staten i slutet av 2012. Dessa åtgärder kan anses vara likvärdiga med betalning av TT till staten och därför motivera en lägre ersättning vad gäller det rekapitaliseringsstödet som sedan beviljats av staten för att täcka de kapitalhål som härrör från skuldnedskrivningen till förmån för staten. Berörda parter uppmanas att lämna synpunkter vad gäller det synsättet.

Vad gäller snedvridningen av konkurrensen kan det noteras att TT hade mycket mer grekiska statsobligationer i förhållande till sin storlek än andra banker i Grekland. I detta skede anser kommissionen att en investering i statsobligationer i en sådan stor skala kan innebära ett olämpligt risktagande. Kommissionen uppmanar de berörda parterna att komma in med synpunkter även på detta.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”The Commission wishes to inform the Hellenic Republic that, having examined the information supplied by your authorities on the aid measures referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union ("TFEU").

1.   PROCEDURE

| (1) | On 19 November 2008 (8), the Commission approved the Greek support measures for the credit institutions designed to ensure the stability of the Greek financial system (the "Scheme"). |
| --- | --- |

(1)

On 19 November 2008 (8), the Commission approved the Greek support measures for the credit institutions designed to ensure the stability of the Greek financial system (the "Scheme").

| (2) | On 25 May 2009, TT Hellenic Postbank S.A. ("TT") received a capital injection of EUR 224.96 million under the Scheme. |
| --- | --- |

(2)

On 25 May 2009, TT Hellenic Postbank S.A. ("TT") received a capital injection of EUR 224.96 million under the Scheme.

| (3) | The Greek authorities submitted information to the Commission on TT in February, March, May and June 2010. |
| --- | --- |

(3)

The Greek authorities submitted information to the Commission on TT in February, March, May and June 2010.

| (4) | By letter of 30 June 2010, the Commission's services requested the restructuring plan for TT to be submitted by 1 September 2010. |
| --- | --- |

(4)

By letter of 30 June 2010, the Commission's services requested the restructuring plan for TT to be submitted by 1 September 2010.

| (5) | By letter of 22 July 2010, the Greek authorities requested an extension of the deadline for the submission of the restructuring plan until 30 September 2010. The Commission services agreed to the extension of the deadline on 23 August 2010. |
| --- | --- |

(5)

By letter of 22 July 2010, the Greek authorities requested an extension of the deadline for the submission of the restructuring plan until 30 September 2010. The Commission services agreed to the extension of the deadline on 23 August 2010.

| (6) | On 1 October 2010, the Greek authorities submitted the initial restructuring plan for TT. |
| --- | --- |

(6)

On 1 October 2010, the Greek authorities submitted the initial restructuring plan for TT.

| (7) | The restructuring plan was discussed between the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between October 2010 and May 2011, in particular - amongst others - on 6 and 14 October 2010, 8 November 2010, 27 December 2010, 26 January 2011, 23 March 2011 and 13 April 2011. |
| --- | --- |

(7)

The restructuring plan was discussed between the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between October 2010 and May 2011, in particular - amongst others - on 6 and 14 October 2010, 8 November 2010, 27 December 2010, 26 January 2011, 23 March 2011 and 13 April 2011.

| (8) | On 17 December 2011, the Bank of Greece ("BoG") proceeded with the resolution of T Bank S.A. ("T Bank") by ordering a transfer of its good assets and liabilities to TT, which was already a shareholder of T Bank (holding around 32.9 % of its shares). |
| --- | --- |

(8)

On 17 December 2011, the Bank of Greece ("BoG") proceeded with the resolution of T Bank S.A. ("T Bank") by ordering a transfer of its good assets and liabilities to TT, which was already a shareholder of T Bank (holding around 32.9 % of its shares).

| (9) | In March 2012, Greece and the EU/ECB/IMF updated the Memorandum of Economic and Financial Policies ("MEFP"). The MEFP sets out, among other economic and financial policies, that the Greek authorities have initiated an orderly resolution of TT through a Purchase and Assumption ("P&A") transaction. TT had been classified as non-viable in the framework of the viability assessment of all the Greek banks carried out by the BoG and its advisors, in consultation with the EU/ECB/IMF. |
| --- | --- |

(9)

In March 2012, Greece and the EU/ECB/IMF updated the Memorandum of Economic and Financial Policies ("MEFP"). The MEFP sets out, among other economic and financial policies, that the Greek authorities have initiated an orderly resolution of TT through a Purchase and Assumption ("P&A") transaction. TT had been classified as non-viable in the framework of the viability assessment of all the Greek banks carried out by the BoG and its advisors, in consultation with the EU/ECB/IMF.

| (10) | By decision of 16 May 2012 in State aid case SA.34115 (2012/NN) on the Resolution of T Bank (9), the Commission authorised an intervention by the Resolution scheme of the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund ("HDIGF") for an amount of EUR 676 956 514 as compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of six months. In that decision, the Commission required the Greek authorities to submit an updated restructuring plan for TT within six months. That plan was to take into account the integration of T Bank's activities into TT. In the decision of 16 May 2012 the Commission could not definitively conclude on the compatibility of the resolution aid to T Bank since the buyer of the bank's activities – TT – was itself an aided bank on which the Commission had not yet taken a decision on its restructuring, as well as on the restoration of TT's long-term viability. The Commission could therefore not conclude on whether the transfer of T Bank to TT was an adequate way to restore the viability of the transferred entity. |
| --- | --- |

(10)

By decision of 16 May 2012 in State aid case SA.34115 (2012/NN) on the Resolution of T Bank (9), the Commission authorised an intervention by the Resolution scheme of the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund ("HDIGF") for an amount of EUR 676 956 514 as compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of six months. In that decision, the Commission required the Greek authorities to submit an updated restructuring plan for TT within six months. That plan was to take into account the integration of T Bank's activities into TT. In the decision of 16 May 2012 the Commission could not definitively conclude on the compatibility of the resolution aid to T Bank since the buyer of the bank's activities – TT – was itself an aided bank on which the Commission had not yet taken a decision on its restructuring, as well as on the restoration of TT's long-term viability. The Commission could therefore not conclude on whether the transfer of T Bank to TT was an adequate way to restore the viability of the transferred entity.

| (11) | Further correspondence took place between the Greek authorities and the Commission services between May and December 2012. |
| --- | --- |

(11)

Further correspondence took place between the Greek authorities and the Commission services between May and December 2012.

| (12) | In January 2013, the Greek authorities submitted a draft restructuring plan for a bridge bank of TT. Due to the absence of buyers for TT, no P&A transaction (as envisaged in the MEFP) could take place and the creation of a bridge bank was considered as the only remaining solution for the resolution of TT. The bridge bank received aid from the Hellenic Financial Stability Fund (10) ("HFSF") which (a) covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter and (b) provided the bridge bank with initial share capital. |
| --- | --- |

(12)

In January 2013, the Greek authorities submitted a draft restructuring plan for a bridge bank of TT. Due to the absence of buyers for TT, no P&A transaction (as envisaged in the MEFP) could take place and the creation of a bridge bank was considered as the only remaining solution for the resolution of TT. The bridge bank received aid from the Hellenic Financial Stability Fund (10) ("HFSF") which (a) covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter and (b) provided the bridge bank with initial share capital.

| (13) | The establishment of the bridge bank and its restructuring plan were discussed by the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between January and March 2013, in particular - amongst others – on 8, 11, 15, 22, 23 and 30 January and 12 March 2013. |
| --- | --- |

(13)

The establishment of the bridge bank and its restructuring plan were discussed by the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between January and March 2013, in particular - amongst others – on 8, 11, 15, 22, 23 and 30 January and 12 March 2013.

| (14) | For reasons of urgency, the Hellenic Republic exceptionally accepts that the present decision is adopted in the English language. |
| --- | --- |

(14)

For reasons of urgency, the Hellenic Republic exceptionally accepts that the present decision is adopted in the English language.

2.   DESCRIPTION

2.1   TT Hellenic Postbank S.A.

| (15) | TT was established in 1902 under the framework of the Hellenic Post Office Organisation. Until 2006, TT was a State-controlled special credit institution with activities limited to the granting of mortgages and consumer loans to public servants and publicly-owned companies. After having acquired a banking licence in 2006, TT expanded its activities to corporate finance and retail lending. In the same year, TT became listed on the Athens Stock Exchange through a public offering of 34.84 % of its existing shares. The Hellenic Republic remained its largest shareholder. |
| --- | --- |

(15)

TT was established in 1902 under the framework of the Hellenic Post Office Organisation. Until 2006, TT was a State-controlled special credit institution with activities limited to the granting of mortgages and consumer loans to public servants and publicly-owned companies. After having acquired a banking licence in 2006, TT expanded its activities to corporate finance and retail lending. In the same year, TT became listed on the Athens Stock Exchange through a public offering of 34.84 % of its existing shares. The Hellenic Republic remained its largest shareholder.

| (16) | TT has a market share of 6 % in terms of deposits in Greece. |
| --- | --- |

(16)

TT has a market share of 6 % in terms of deposits in Greece.

| (17) | In 2009, when it received its first recapitalisation, TT had 146 own branches and 2 554 employees. TT had a balance sheet showing total assets of approximately EUR 16 billion and risk weighted assets ("RWA") of EUR 7.5 billion. |
| --- | --- |

(17)

In 2009, when it received its first recapitalisation, TT had 146 own branches and 2 554 employees. TT had a balance sheet showing total assets of approximately EUR 16 billion and risk weighted assets ("RWA") of EUR 7.5 billion.

| (18) | TT has a cooperation agreement with the Hellenic Post Office to market its products in approximately 800 branches of the latter. The contribution of that additional network to TT's services is 7 % of TT's total deposit base (which amounted to approximately EUR 12 billion in 2009). |
| --- | --- |

(18)

TT has a cooperation agreement with the Hellenic Post Office to market its products in approximately 800 branches of the latter. The contribution of that additional network to TT's services is 7 % of TT's total deposit base (which amounted to approximately EUR 12 billion in 2009).

| (19) | Compared to its size, TT has a relatively large deposit base. TT had a loan-to-deposit ratio of less than 100 % in 2009. |
| --- | --- |

(19)

Compared to its size, TT has a relatively large deposit base. TT had a loan-to-deposit ratio of less than 100 % in 2009.

| (20) | On 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to circa 2.9 % of its RWA at that time) under the Scheme (11) because its bank capital adequacy ratio ("CAR") was under the 10% minimum threshold set by the BoG for it. |
| --- | --- |

(20)

On 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to circa 2.9 % of its RWA at that time) under the Scheme (11) because its bank capital adequacy ratio ("CAR") was under the 10% minimum threshold set by the BoG for it.

| (21) | On 3 July 2009, TT issued common shares in amount of EUR 526.3 million, which were then placed on the market. After the completion of the capital increases of May and July 2009, the bank's CAR amounted to approximately 17 %. TT's shareholding structure following the share capital increase of July 2009 was as follows: the Hellenic State with 44.04 % of which 10% was held through the Hellenic Post Office; individuals with 24.9 %; legal entities (domestic) owning 22.04 %; legal entities (international) owning 7.81 % and; own shares corresponding to 1.21 % ownership. |
| --- | --- |

(21)

On 3 July 2009, TT issued common shares in amount of EUR 526.3 million, which were then placed on the market. After the completion of the capital increases of May and July 2009, the bank's CAR amounted to approximately 17 %. TT's shareholding structure following the share capital increase of July 2009 was as follows: the Hellenic State with 44.04 % of which 10% was held through the Hellenic Post Office; individuals with 24.9 %; legal entities (domestic) owning 22.04 %; legal entities (international) owning 7.81 % and; own shares corresponding to 1.21 % ownership.

| (22) | In April 2010, TT acquired 32.9 % of the share capital of Aspis Bank for an amount of EUR 28.56 million. After the acquisition, Aspis Bank was rebranded as T Bank. When that bank was acquired by TT, it was in a poor economic situation with the lowest capital adequacy among the Greek banks, insufficient liquidity and profitability. |
| --- | --- |

(22)

In April 2010, TT acquired 32.9 % of the share capital of Aspis Bank for an amount of EUR 28.56 million. After the acquisition, Aspis Bank was rebranded as T Bank. When that bank was acquired by TT, it was in a poor economic situation with the lowest capital adequacy among the Greek banks, insufficient liquidity and profitability.

| (23) | Other participations held by TT are: (i) Post insurance (50 % shareholding), a company promoting and selling insurance and banc assurance products; and (ii) Attica Bank (22.4 % shareholding), one of the smallest banks (1.1 % market share in terms of total assets) in Greece. |
| --- | --- |

(23)

Other participations held by TT are: (i) Post insurance (50 % shareholding), a company promoting and selling insurance and banc assurance products; and (ii) Attica Bank (22.4 % shareholding), one of the smallest banks (1.1 % market share in terms of total assets) in Greece.

| (24) | On 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank through a transfer order of its assets and liabilities to TT and at the same time, with the withdrawal of T Bank's license. T Bank was put into liquidation. TT acquired the package of assets and liabilities of T Bank as it had made the highest bid in the framework of an unconditional tender procedure open to other banks. The value of the net assets transferred from T Bank to TT at the resolution date amounted to EUR 1.5 billion (12). TT took over 75 branches with 853 employees of T Bank. |
| --- | --- |

(24)

On 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank through a transfer order of its assets and liabilities to TT and at the same time, with the withdrawal of T Bank's license. T Bank was put into liquidation. TT acquired the package of assets and liabilities of T Bank as it had made the highest bid in the framework of an unconditional tender procedure open to other banks. The value of the net assets transferred from T Bank to TT at the resolution date amounted to EUR 1.5 billion (12). TT took over 75 branches with 853 employees of T Bank.

| (25) | As a result, TT's total assets increased by 16 % to EUR 18 billion and its deposits by 15 % to EUR 13.5 billion, compared to the standalone basis (13). The acquisition of T Bank's assets had a negative impact on TT's capital adequacy due to the capital shortage of T Bank. However, TT's CAR stayed well above supervisory limit at the time as, on the consolidated basis, its CAR amounted to 15.7 %. |
| --- | --- |

(25)

As a result, TT's total assets increased by 16 % to EUR 18 billion and its deposits by 15 % to EUR 13.5 billion, compared to the standalone basis (13). The acquisition of T Bank's assets had a negative impact on TT's capital adequacy due to the capital shortage of T Bank. However, TT's CAR stayed well above supervisory limit at the time as, on the consolidated basis, its CAR amounted to 15.7 %.

| (26) | In March 2012, the BoG, based on an own ‧viability framework‧ methodology applied to the entire Greek banking system, declared TT to be an unviable bank as it was highly unlikely that TT could remain viable under its current state. The situation of TT gave rise several concerns. Firstly, TT booked an exceptionally high loss in 2011, due to the Private Sector Involvement (14) ("PSI"). TT had held a portfolio of Greek government bonds ("GGB") which, compared to its balance sheet size, was much higher than that of the other Greek banks. As a result of that very large loss, TT's capital became deeply negative. Secondly, TT faced a structural problem of a low profitability which had lasted since 2008. |
| --- | --- |

(26)

In March 2012, the BoG, based on an own ‧viability framework‧ methodology applied to the entire Greek banking system, declared TT to be an unviable bank as it was highly unlikely that TT could remain viable under its current state. The situation of TT gave rise several concerns. Firstly, TT booked an exceptionally high loss in 2011, due to the Private Sector Involvement (14) ("PSI"). TT had held a portfolio of Greek government bonds ("GGB") which, compared to its balance sheet size, was much higher than that of the other Greek banks. As a result of that very large loss, TT's capital became deeply negative. Secondly, TT faced a structural problem of a low profitability which had lasted since 2008.

| (27) | The updated MEFP of March 2012 gives a preference to an orderly resolution of TT via a P&A transaction, implying that TT's good assets and liabilities would be put for sale to another existing bank. For that purpose, the BoG launched a call for an expression of interest to third parties for acquiring TT's good assets in December 2012. Three Greek banks expressed preliminary informal interest; however, by the deadline of 11 January 2013 for submitting binding offers, the Greek authorities had not received any such offers. |
| --- | --- |

(27)

The updated MEFP of March 2012 gives a preference to an orderly resolution of TT via a P&A transaction, implying that TT's good assets and liabilities would be put for sale to another existing bank. For that purpose, the BoG launched a call for an expression of interest to third parties for acquiring TT's good assets in December 2012. Three Greek banks expressed preliminary informal interest; however, by the deadline of 11 January 2013 for submitting binding offers, the Greek authorities had not received any such offers.

| (28) | Therefore, in the absence of buyers, the Greek authorities considered that the creation of a bridge bank was the only remaining solution for the resolution of TT. |
| --- | --- |

(28)

Therefore, in the absence of buyers, the Greek authorities considered that the creation of a bridge bank was the only remaining solution for the resolution of TT.

2.2.   New TT Hellenic Postbank S.A.

| (29) | On 18 January 2013, in the context of the Greek resolution framework (15) and in line with the provisions in the MEFP regarding the resolution of TT by January 2013, the Greek authorities announced the immediate creation and capitalisation of a temporary credit institution (a bridge bank) “New TT Hellenic Postbank S.A.” ("New TT"), following a decree adopted by the Ministry of Finance (16) on a proposal by the BoG. In that context, the HFSF covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter i.e. the difference between the fair value of the assets transferred to New TT and the nominal value of the liabilities transferred to it. Since the former is lower than the latter, New TT had received a package having a negative value, which was compensated by a grant from the HFSF. In addition, the HFSF provided initial share capital to New TT amounting to EUR 500 million, fully and immediately paid up by the HFSF. As a consequence, HFSF is the sole shareholder of New TT. TT's bank licence was terminated. |
| --- | --- |

(29)

On 18 January 2013, in the context of the Greek resolution framework (15) and in line with the provisions in the MEFP regarding the resolution of TT by January 2013, the Greek authorities announced the immediate creation and capitalisation of a temporary credit institution (a bridge bank) “New TT Hellenic Postbank S.A.” ("New TT"), following a decree adopted by the Ministry of Finance (16) on a proposal by the BoG. In that context, the HFSF covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter i.e. the difference between the fair value of the assets transferred to New TT and the nominal value of the liabilities transferred to it. Since the former is lower than the latter, New TT had received a package having a negative value, which was compensated by a grant from the HFSF. In addition, the HFSF provided initial share capital to New TT amounting to EUR 500 million, fully and immediately paid up by the HFSF. As a consequence, HFSF is the sole shareholder of New TT. TT's bank licence was terminated.

| (30) | TT's sound business activities were transferred to New TT, in accordance with the recommendation of the BoG (17). Therefore, all the contractual relationships of TT with third parties were transferred to New TT. New TT received TT assets and liabilities such as cash, retail deposits and performing loans, central bank funding, GGB and T-Bills. Overall, EUR 10.8 billion assets ("Transferred Assets") were transferred to New TT. |
| --- | --- |

(30)

TT's sound business activities were transferred to New TT, in accordance with the recommendation of the BoG (17). Therefore, all the contractual relationships of TT with third parties were transferred to New TT. New TT received TT assets and liabilities such as cash, retail deposits and performing loans, central bank funding, GGB and T-Bills. Overall, EUR 10.8 billion assets ("Transferred Assets") were transferred to New TT.

| (31) | A total amount of EUR 1.2 billion net assets were left into TT. In particular, non-performing loans, tax assets and liabilities of TT, and levies and duties of any kind were included in "non-transferred" items. Those residual assets remaining in TT will be resolved through liquidation. |
| --- | --- |

(31)

A total amount of EUR 1.2 billion net assets were left into TT. In particular, non-performing loans, tax assets and liabilities of TT, and levies and duties of any kind were included in "non-transferred" items. Those residual assets remaining in TT will be resolved through liquidation.

| (32) | New TT was only fully operational as from 21 January 2013 as the operations of New TT were suspended from 4 to 21 January due to a strike of its employees. After the trade unions approved the tentative deal as regards the employment contracts, the operations of New TT could be resumed. |
| --- | --- |

(32)

New TT was only fully operational as from 21 January 2013 as the operations of New TT were suspended from 4 to 21 January due to a strike of its employees. After the trade unions approved the tentative deal as regards the employment contracts, the operations of New TT could be resumed.

| (33) | On 30 January 2013, New TT signed new contracts with all the employees of TT. In that context, New TT reduced its annual personnel costs on average by 30% and started with 2 998 employees of TT as well as another 358 outsourced employees, resulting in a total bank staff of 3 356. New TT has a network of 217 branches and 300 automated teller machines ("ATM"). |
| --- | --- |

(33)

On 30 January 2013, New TT signed new contracts with all the employees of TT. In that context, New TT reduced its annual personnel costs on average by 30% and started with 2 998 employees of TT as well as another 358 outsourced employees, resulting in a total bank staff of 3 356. New TT has a network of 217 branches and 300 automated teller machines ("ATM").

2.3   New TT's restructuring plan

| (34) | On 29 January 2013, the Greek authorities submitted an initial restructuring plan for New TT. The draft was updated in March 2013. The plan foresees the restructuring to take place between 2013 and 2017 ("the restructuring period") |
| --- | --- |

(34)

On 29 January 2013, the Greek authorities submitted an initial restructuring plan for New TT. The draft was updated in March 2013. The plan foresees the restructuring to take place between 2013 and 2017 ("the restructuring period")

| (35) | The main strategic objective of New TT is to improve the bank's investor attractiveness and financial results with the aim of selling it to a third party. For that purpose, New TT's restructuring plan foresees an employee cost reduction with the implementation of a Voluntary Retirement Scheme ("VRS"), as well as operating cost reductions assuming a steady amount of assets. |
| --- | --- |

(35)

The main strategic objective of New TT is to improve the bank's investor attractiveness and financial results with the aim of selling it to a third party. For that purpose, New TT's restructuring plan foresees an employee cost reduction with the implementation of a Voluntary Retirement Scheme ("VRS"), as well as operating cost reductions assuming a steady amount of assets.

| (36) | Firstly, the VRS targets between 520 and 900 exits at a cost of approximately EUR 39 - 45 million, depending on the take-up by employees. A fully subscribed VRS would allow for annual savings of EUR 22 million. However, it is currently not clear when the VRS will be implemented. Moreover, there is still no concrete plan on the table as regards the future of the 358 outsourced staff that New TT employs. |
| --- | --- |

(36)

Firstly, the VRS targets between 520 and 900 exits at a cost of approximately EUR 39 - 45 million, depending on the take-up by employees. A fully subscribed VRS would allow for annual savings of EUR 22 million. However, it is currently not clear when the VRS will be implemented. Moreover, there is still no concrete plan on the table as regards the future of the 358 outsourced staff that New TT employs.

| (37) | In a base scenario assuming the implementation of the VRS, the restructuring plan foresees a steady number of employees of 2 478 during the restructuring period. According to the plan, the number of branches will also remain steady, at 197 during the same period, resulting in 12.6 employees per branch as from 2013 until 2017. 20 branches have been closed since the creation of New TT. |
| --- | --- |

(37)

In a base scenario assuming the implementation of the VRS, the restructuring plan foresees a steady number of employees of 2 478 during the restructuring period. According to the plan, the number of branches will also remain steady, at 197 during the same period, resulting in 12.6 employees per branch as from 2013 until 2017. 20 branches have been closed since the creation of New TT.

| (38) | Secondly, regarding the reduction of operating costs, an agreement with the Hellenic Post Office has been achieved in order to reduce the network usage cost. In addition, New TT has already simplified its organizational structure, reducing its seven main divisions to five, a 29 % reduction in the number of departments. The plan also foresees a reduction in marketing and promotional costs. Non-essential on-going projects will be, or already have been, stopped. |
| --- | --- |

(38)

Secondly, regarding the reduction of operating costs, an agreement with the Hellenic Post Office has been achieved in order to reduce the network usage cost. In addition, New TT has already simplified its organizational structure, reducing its seven main divisions to five, a 29 % reduction in the number of departments. The plan also foresees a reduction in marketing and promotional costs. Non-essential on-going projects will be, or already have been, stopped.

| (39) | Furthermore, New TT intends to re-price its loans and deposits in order to achieve a significant increase in its net interest income. On that basis, the plan foresees that New TT would become profitable again in 2014-2015. In the base scenario, its net interest income would increase from EUR 132 million in 2013 to EUR 325 million in 2017, while its total operating income would increase from EUR 156 million in 2013 to EUR 339 million in 2017. New TT's personal expenses would be reduced to EUR 80 million in 2017, against equivalent expenses of EUR 149 million in 2012 for TT. Other operating costs would decrease by approximately 15 % from EUR 95 million in 2012 (compared to TT) to an annual average of EUR 80 million in the period 2015-2017. New TT's profit after tax would amount to EUR 123 million in 2017, resulting in a return on equity ("RoE") of 15.2 % in 2017. |
| --- | --- |

(39)

Furthermore, New TT intends to re-price its loans and deposits in order to achieve a significant increase in its net interest income. On that basis, the plan foresees that New TT would become profitable again in 2014-2015. In the base scenario, its net interest income would increase from EUR 132 million in 2013 to EUR 325 million in 2017, while its total operating income would increase from EUR 156 million in 2013 to EUR 339 million in 2017. New TT's personal expenses would be reduced to EUR 80 million in 2017, against equivalent expenses of EUR 149 million in 2012 for TT. Other operating costs would decrease by approximately 15 % from EUR 95 million in 2012 (compared to TT) to an annual average of EUR 80 million in the period 2015-2017. New TT's profit after tax would amount to EUR 123 million in 2017, resulting in a return on equity ("RoE") of 15.2 % in 2017.

| (40) | As regards assets, New TT aims to have a relatively steady amount of total assets, of around EUR 12.5 billion during the restructuring period. New TT intends to shift its assets mix from core lending activities of mortgages and consumer loans into corporate banking. New TT's corporate lending activities are expected to double in the restructuring period, i.e. from EUR 1 billion to EUR 2.1 billion. |
| --- | --- |

(40)

As regards assets, New TT aims to have a relatively steady amount of total assets, of around EUR 12.5 billion during the restructuring period. New TT intends to shift its assets mix from core lending activities of mortgages and consumer loans into corporate banking. New TT's corporate lending activities are expected to double in the restructuring period, i.e. from EUR 1 billion to EUR 2.1 billion.

| (41) | As regards funding, the ECB's exposure will be totally eliminated and 100 % of emergency liquidity assistance ("ELA") funding dependence will be replaced with market funding. The bank's deposit base will, on the other hand, remain stable. |
| --- | --- |

(41)

As regards funding, the ECB's exposure will be totally eliminated and 100 % of emergency liquidity assistance ("ELA") funding dependence will be replaced with market funding. The bank's deposit base will, on the other hand, remain stable.

2.4.   Aid measures

| (42) | There are four aid measures which are relevant to the situation of TT, which will be described in chronological order. Firstly, on 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to approximately 2.9 % of the bank's RWA at that time) in the form of preference shares under the Scheme (18) ("measure C"). The injection was made because TT's CAR amounted to 8 %, which was below the minimum threshold of 10 % set by the BoG. The measure increased TT's CAR from 8.74 % (as of March 2009) to 10.96 %. |
| --- | --- |

(42)

There are four aid measures which are relevant to the situation of TT, which will be described in chronological order. Firstly, on 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to approximately 2.9 % of the bank's RWA at that time) in the form of preference shares under the Scheme (18) ("measure C"). The injection was made because TT's CAR amounted to 8 %, which was below the minimum threshold of 10 % set by the BoG. The measure increased TT's CAR from 8.74 % (as of March 2009) to 10.96 %.

| (43) | That capital injection took the form of the issuance by TT of 60 800 000 non-voting, non-listed, non-transferable, tax deductible, non-cumulative preference shares. The issue price of EUR 3.70 for each share was fully subscribed and paid by the Hellenic Republic with bonds of equivalent value (19). Those preference shares pay a non-cumulative dividend of 10 %, subject to meeting the minimum CAR requirements set by the BoG and to the availability of after-tax net profits or distributable reserves in accordance with article 44a of C.L. 2190/1920. During the five years following the issuance of the preference shares, the Greek Ministry of Finance could either convert the preference shares into ordinary shares in case of insufficient regulatory capital, or redeem TT's preference shares. |
| --- | --- |

(43)

That capital injection took the form of the issuance by TT of 60 800 000 non-voting, non-listed, non-transferable, tax deductible, non-cumulative preference shares. The issue price of EUR 3.70 for each share was fully subscribed and paid by the Hellenic Republic with bonds of equivalent value (19). Those preference shares pay a non-cumulative dividend of 10 %, subject to meeting the minimum CAR requirements set by the BoG and to the availability of after-tax net profits or distributable reserves in accordance with article 44a of C.L. 2190/1920. During the five years following the issuance of the preference shares, the Greek Ministry of Finance could either convert the preference shares into ordinary shares in case of insufficient regulatory capital, or redeem TT's preference shares.

| (44) | Secondly, on 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank by ordering the transfer of its assets and liabilities to TT and withdrawing T Bank's license, in accordance with the law on resolution (Law 4021/2011). T Bank was put into liquidation. In that context, the fair value of the liabilities transferred from T Bank to TT amounted to EUR 2 160 182 164 and the fair value of the transferred assets amounted to EUR 1 483 225 650. The difference was a so-called "funding gap" of EUR 676 956 514, which was covered by the Resolution Scheme of the HDIGF ("measure D"). (20) |
| --- | --- |

(44)

Secondly, on 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank by ordering the transfer of its assets and liabilities to TT and withdrawing T Bank's license, in accordance with the law on resolution (Law 4021/2011). T Bank was put into liquidation. In that context, the fair value of the liabilities transferred from T Bank to TT amounted to EUR 2 160 182 164 and the fair value of the transferred assets amounted to EUR 1 483 225 650. The difference was a so-called "funding gap" of EUR 676 956 514, which was covered by the Resolution Scheme of the HDIGF ("measure D"). (20)

| (45) | Thirdly, on 18 January 2013, the HFSF provided New TT with its initial capital of EUR 500 million, in exchange for which the HFSF received common shares with a nominal value of EUR 1 each ("measure A"). |
| --- | --- |

(45)

Thirdly, on 18 January 2013, the HFSF provided New TT with its initial capital of EUR 500 million, in exchange for which the HFSF received common shares with a nominal value of EUR 1 each ("measure A").

| (46) | Finally, the Transferred Activities from TT to New TT contained a funding gap of EUR 4.1 billion resulting from the difference between assets and liabilities. As a result, the HFSF, by taking over the obligations of the HDIGF (in line with the provisions of L. 4051/2012 which clarify that, as from February 2012, the HFSF will take over HDIGF's obligation), made up for that funding gap by granting EFSF bonds worth EUR 4.1 billion to New TT ("measure B"). The measure was granted on 18 January 2013. |
| --- | --- |

(46)

Finally, the Transferred Activities from TT to New TT contained a funding gap of EUR 4.1 billion resulting from the difference between assets and liabilities. As a result, the HFSF, by taking over the obligations of the HDIGF (in line with the provisions of L. 4051/2012 which clarify that, as from February 2012, the HFSF will take over HDIGF's obligation), made up for that funding gap by granting EFSF bonds worth EUR 4.1 billion to New TT ("measure B"). The measure was granted on 18 January 2013.

| (47) | Table 1 summarizes those four aid measures.

  Table 1:   Overview of the aid measures | Nature of aid | Legal entity which formally received the aid measure | Aid amount
  (in EUR million) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Measure A | Recapitalisation | New TT
  (bridge bank) | 500 |
| Measure B | Funding gap | New TT
  (bridge bank) | 4 100 |
| Aid to the other entities |
| Measure C | Recapitalisation | TT | 224.96 |
| Measure D | Funding gap | TT | 678 |

(47)

Table 1 summarizes those four aid measures.

Table 1:   Overview of the aid measures

Nature of aid

Legal entity which formally received the aid measure

Aid amount

(in EUR million)

Measure A

Recapitalisation

New TT

(bridge bank)

500

Measure B

Funding gap

New TT

(bridge bank)

4 100

Aid to the other entities

Measure C

Recapitalisation

TT

224.96

Measure D

Funding gap

TT

678

3.   ASSESSMENT

3.1   Existence of State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and quantity of State aid

| (48) | The Commission has to first assess whether measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107 (1) TFEU. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States. |
| --- | --- |

(48)

The Commission has to first assess whether measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107 (1) TFEU. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States.

Measure A

| (49) | The Commission notes that the capital injection by the HFSF into New TT, amounting to EUR 500 million (Measure A), was provided by the HFSF, an entity set up and financed by the Greek State. In the Commission decision approving the recapitalisations under the HFSF as compatible State aid (21), the Commission notes that the HFSF receives its resources from the State and its activities are considered imputable to the State. It will stay in place until 2017 and after that its profits or losses will be borne by the State. (22) In the present case, the Commission similarly concludes that measure A was financed by the State or through State resources. |
| --- | --- |

(49)

The Commission notes that the capital injection by the HFSF into New TT, amounting to EUR 500 million (Measure A), was provided by the HFSF, an entity set up and financed by the Greek State. In the Commission decision approving the recapitalisations under the HFSF as compatible State aid (21), the Commission notes that the HFSF receives its resources from the State and its activities are considered imputable to the State. It will stay in place until 2017 and after that its profits or losses will be borne by the State. (22) In the present case, the Commission similarly concludes that measure A was financed by the State or through State resources.

| (50) | The Commission further notes that the capital injection provided a selective advantage to New TT, since it was a measure concerning New TT alone which enabled it to obtain capital it could not have found on the market. Given TT's precarious financial situation and the challenging economic situation in Greece which directly affects the banking sector, it is highly doubtful that any private investor would have injected capital into New TT under those conditions. |
| --- | --- |

(50)

The Commission further notes that the capital injection provided a selective advantage to New TT, since it was a measure concerning New TT alone which enabled it to obtain capital it could not have found on the market. Given TT's precarious financial situation and the challenging economic situation in Greece which directly affects the banking sector, it is highly doubtful that any private investor would have injected capital into New TT under those conditions.

| (51) | Furthermore, New TT, although a bridge bank, competes with other banks amongst which are subsidiaries and branches of foreign banks. Even if there has been a general withdrawal of foreign banks from the Greek market (e.g. sale of their Greek banking activities by Credit Agricole, Société Générale and BCP), any selective advantage may affect the timing and condition of a return of some foreign banks to the Greek market. Therefore, the capital injection may have an effect on trade and may also distort competition between the Member States. |
| --- | --- |

(51)

Furthermore, New TT, although a bridge bank, competes with other banks amongst which are subsidiaries and branches of foreign banks. Even if there has been a general withdrawal of foreign banks from the Greek market (e.g. sale of their Greek banking activities by Credit Agricole, Société Générale and BCP), any selective advantage may affect the timing and condition of a return of some foreign banks to the Greek market. Therefore, the capital injection may have an effect on trade and may also distort competition between the Member States.

| (52) | The Commission concludes therefore that the capital injection by the HFSF into New TT constitutes State aid for the purposes of Article 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(52)

The Commission concludes therefore that the capital injection by the HFSF into New TT constitutes State aid for the purposes of Article 107(1) TFEU.

Measure B

| (53) | As regards measure B, the Commission notes that it was also granted by the HFSF. Therefore, on the basis of the above argument for measure A as described in the recital 49, the Commission considers that measure B contains State resources and is imputable to the State. |
| --- | --- |

(53)

As regards measure B, the Commission notes that it was also granted by the HFSF. Therefore, on the basis of the above argument for measure A as described in the recital 49, the Commission considers that measure B contains State resources and is imputable to the State.

| (54) | As regards the existence of a selective advantage, it should be recalled that measure B is a grant by the HFSF to New TT that covers a funding gap between the fair value of the assets transferred from TT and the nominal value of the transferred liabilities. Because that package of assets and liabilities had a negative value of more than EUR 4 billion, if measure B had not been granted to New TT, it would not have been possible to transfer TT's activities to another legal entity. They would then have been left in the liquidated TT and hence discontinued. Measure B thus allows the continuation within New TT of the economic activities previously carried out within TT. As measure concerns the transferred activities of TT and no other market operator it is by definition selective. The Commission considers New TT to be the economic beneficiary of the measure as it harbours TT's economic activities which continue to exist thanks to measure B. |
| --- | --- |

(54)

As regards the existence of a selective advantage, it should be recalled that measure B is a grant by the HFSF to New TT that covers a funding gap between the fair value of the assets transferred from TT and the nominal value of the transferred liabilities. Because that package of assets and liabilities had a negative value of more than EUR 4 billion, if measure B had not been granted to New TT, it would not have been possible to transfer TT's activities to another legal entity. They would then have been left in the liquidated TT and hence discontinued. Measure B thus allows the continuation within New TT of the economic activities previously carried out within TT. As measure concerns the transferred activities of TT and no other market operator it is by definition selective. The Commission considers New TT to be the economic beneficiary of the measure as it harbours TT's economic activities which continue to exist thanks to measure B.

| (55) | In its earlier decisions (23) on resolution supported by State measures, the Commission already observed that all the key productive banking assets (employees, branches, deposits, part of the loans, as well as central services and infrastructure) were transferred to the bridge bank or to the buying bank. No private investor would have made such an investment if the funding gap was not covered. |
| --- | --- |

(55)

In its earlier decisions (23) on resolution supported by State measures, the Commission already observed that all the key productive banking assets (employees, branches, deposits, part of the loans, as well as central services and infrastructure) were transferred to the bridge bank or to the buying bank. No private investor would have made such an investment if the funding gap was not covered.

| (56) | Measure B distorts competition and affects trade for the reasons already developed in respect of measure A at recital 51. That selective advantage distorts competition by keeping the transferred activities alive and allowing them to continue competing on the market (24), when the BoG declared TT to be unviable. |
| --- | --- |

(56)

Measure B distorts competition and affects trade for the reasons already developed in respect of measure A at recital 51. That selective advantage distorts competition by keeping the transferred activities alive and allowing them to continue competing on the market (24), when the BoG declared TT to be unviable.

| (57) | The Commission concludes therefore that the capital injection into New TT by the HFSF aimed at covering the funding gap constitutes State aid falling for the purposes of Article 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(57)

The Commission concludes therefore that the capital injection into New TT by the HFSF aimed at covering the funding gap constitutes State aid falling for the purposes of Article 107(1) TFEU.

Measure C

| (58) | As regards the recapitalisation of TT in 2009 (Measure C), that capital injection was granted under the Scheme (25). In the decision approving the Scheme, the Commission already concluded that recapitalisations granted under that Scheme would constitute State aid. |
| --- | --- |

(58)

As regards the recapitalisation of TT in 2009 (Measure C), that capital injection was granted under the Scheme (25). In the decision approving the Scheme, the Commission already concluded that recapitalisations granted under that Scheme would constitute State aid.

Measure D

| (59) | The Commission recalls that it has already established in its decision of 16 May 2012 (26) that measure D, the intervention by the Resolution scheme of the HDIGF in the amount of approximately EUR 0.68 billion in favour of T Bank's assets which were transferred to TT, constitutes State aid. |
| --- | --- |

(59)

The Commission recalls that it has already established in its decision of 16 May 2012 (26) that measure D, the intervention by the Resolution scheme of the HDIGF in the amount of approximately EUR 0.68 billion in favour of T Bank's assets which were transferred to TT, constitutes State aid.

3.2   Compatibility of the aid

3.2.1.   Legal basis for the compatibility assessment

| (60) | Article 107(3)(b) TFEU provides the legal basis for the Commission to declare aid compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission has acknowledged in several recent Greek State aid cases in the banking sector that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. (27) Despite a slow global economic recovery that has taken hold since the beginning of 2010, the Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. In December 2011 the Commission confirmed that view by adopting the Communication (28) on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis which prolongs the application of those State aid rules. |
| --- | --- |

(60)

Article 107(3)(b) TFEU provides the legal basis for the Commission to declare aid compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission has acknowledged in several recent Greek State aid cases in the banking sector that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. (27) Despite a slow global economic recovery that has taken hold since the beginning of 2010, the Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. In December 2011 the Commission confirmed that view by adopting the Communication (28) on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis which prolongs the application of those State aid rules.

| (61) | In the light of the foregoing considerations, the Commission accepts that the capital injections by the HFSF (measure A) and the grant by the HFSF to cover the funding gap (measure B) can be analysed as State aid measures taken to avoid a serious disturbance in the economy of Hellenic Republic. In its decisions on the Scheme and on the resolution of T Bank, respectively, the Commission had already accepted that Article 107(3)(b) TFEU was the appropriate legal instrument to assess the recapitalisation of TT (measure C) and the resolution aid to T Bank (measure D). |
| --- | --- |

(61)

In the light of the foregoing considerations, the Commission accepts that the capital injections by the HFSF (measure A) and the grant by the HFSF to cover the funding gap (measure B) can be analysed as State aid measures taken to avoid a serious disturbance in the economy of Hellenic Republic. In its decisions on the Scheme and on the resolution of T Bank, respectively, the Commission had already accepted that Article 107(3)(b) TFEU was the appropriate legal instrument to assess the recapitalisation of TT (measure C) and the resolution aid to T Bank (measure D).

3.2.2.   Compatibility assessment

| (62) | The compatibility of the measures A, B, C and D with Article 107(3)(b) TFEU are assessed by the Commission in light of the Banking Communication (29), the Recapitalisation Communication (30) and the Restructuring Communication (31). |
| --- | --- |

(62)

The compatibility of the measures A, B, C and D with Article 107(3)(b) TFEU are assessed by the Commission in light of the Banking Communication (29), the Recapitalisation Communication (30) and the Restructuring Communication (31).

| (63) | In line with the general principles underlying the State aid rules of the Treaty and taking into account the global financial crisis and the systemic risk associated with it, the Banking Communication (point 15) requires that all measures have to be:






  a. | Appropriate: The aid has to be well-targeted in order to be able to achieve effectively the objective of remedying a serious disturbance in the economy; |
| --- | --- | --- |

(63)

In line with the general principles underlying the State aid rules of the Treaty and taking into account the global financial crisis and the systemic risk associated with it, the Banking Communication (point 15) requires that all measures have to be:

a.

Appropriate: The aid has to be well-targeted in order to be able to achieve effectively the objective of remedying a serious disturbance in the economy;

| b. | Necessary: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its legitimate purpose of remedying a serious disturbance in the economy and must, therefore, not exceed the necessary minimum amount to attain that effect; |
| --- | --- |

b.

Necessary: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its legitimate purpose of remedying a serious disturbance in the economy and must, therefore, not exceed the necessary minimum amount to attain that effect;

| c. | Proportionate to the challenge faced: The distortions of competition resulting from the aid granted must be avoided or minimized as far as possible. Therefore, the aid measures must be designed in such a way as to minimize negative spill-over effects on competitors, other sectors and other Member States. |
| --- | --- |

c.

Proportionate to the challenge faced: The distortions of competition resulting from the aid granted must be avoided or minimized as far as possible. Therefore, the aid measures must be designed in such a way as to minimize negative spill-over effects on competitors, other sectors and other Member States.

| (64) | The Recapitalisation Communication further details the level of remuneration required for State capital injections. |
| --- | --- |

(64)

The Recapitalisation Communication further details the level of remuneration required for State capital injections.

| (65) | Finally, the Commission should assess the measures under the Restructuring Communication, according to which a restructuring plan needs to: (i) demonstrate how the bank will restore long-term viability without State aid as soon as possible; (ii) address moral hazard by imposing appropriate own contribution ("burden-sharing") by the aid beneficiary to the restructuring costs; as well as (iii) ensure a competitive banking sector by limiting distortions of competition resulting from the aid granted, to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(65)

Finally, the Commission should assess the measures under the Restructuring Communication, according to which a restructuring plan needs to: (i) demonstrate how the bank will restore long-term viability without State aid as soon as possible; (ii) address moral hazard by imposing appropriate own contribution ("burden-sharing") by the aid beneficiary to the restructuring costs; as well as (iii) ensure a competitive banking sector by limiting distortions of competition resulting from the aid granted, to the minimum necessary.

3.2.3.   Compatibility with the Banking and Recapitalisation Communications

| (66) | The Commission will first assess whether measures A and B can be temporarily approved as rescue aid. It will then review the situation as regards the compatibility of measures C and D. |
| --- | --- |

(66)

The Commission will first assess whether measures A and B can be temporarily approved as rescue aid. It will then review the situation as regards the compatibility of measures C and D.

a.   Appropriateness of measures A and B

| (67) | As regards the measure A, the capital injection from the HFSF was needed in order to have capital in New TT and to enable New TT to adhere to the minimum capital adequacy ratio set by the BoG. |
| --- | --- |

(67)

As regards the measure A, the capital injection from the HFSF was needed in order to have capital in New TT and to enable New TT to adhere to the minimum capital adequacy ratio set by the BoG.

| (68) | The Commission considers that the capital injection of EUR 500 million is appropriate as rescue aid since it enabled the transfer of the economic activities of TT to New TT. Hence, the economic activities have not been wound-up. An immediate winding-up of TT's activities could have led to a bank run and could have triggered a serious disturbance on the Greek financial markets. A serious disturbance on the Greek financial markets could be avoided through the creation of New TT and the transfer of TT's economic activities into New TT. |
| --- | --- |

(68)

The Commission considers that the capital injection of EUR 500 million is appropriate as rescue aid since it enabled the transfer of the economic activities of TT to New TT. Hence, the economic activities have not been wound-up. An immediate winding-up of TT's activities could have led to a bank run and could have triggered a serious disturbance on the Greek financial markets. A serious disturbance on the Greek financial markets could be avoided through the creation of New TT and the transfer of TT's economic activities into New TT.

| (69) | On that basis, the Commission finds that the measure A is appropriate as rescue aid. |
| --- | --- |

(69)

On that basis, the Commission finds that the measure A is appropriate as rescue aid.

| (70) | As regards measure B, the intervention by HFSF was needed in order to fill the gap between the fair value of TT's assets and the nominal value of its liabilities which were transferred to New TT. |
| --- | --- |

(70)

As regards measure B, the intervention by HFSF was needed in order to fill the gap between the fair value of TT's assets and the nominal value of its liabilities which were transferred to New TT.

| (71) | The Commission considers that measure B is appropriate as rescue aid because it helps keep alive TT's economic activities which were transferred to New TT. Without measure B, those activities would not have been able to continue, as TT was on the verge of bankruptcy and in current difficult market conditions no bank would have acquired a package having a negative value (i.e. with the fair value of the assets lower than the fair value of the liabilities). The measure thereby ensures that financial stability in Greece is maintained in the short-term. On that basis, the Commission finds that the measure B is appropriate as rescue aid. |
| --- | --- |

(71)

The Commission considers that measure B is appropriate as rescue aid because it helps keep alive TT's economic activities which were transferred to New TT. Without measure B, those activities would not have been able to continue, as TT was on the verge of bankruptcy and in current difficult market conditions no bank would have acquired a package having a negative value (i.e. with the fair value of the assets lower than the fair value of the liabilities). The measure thereby ensures that financial stability in Greece is maintained in the short-term. On that basis, the Commission finds that the measure B is appropriate as rescue aid.

b.   Necessity of measures A and B – limitation of the aid to the minimum

| (72) | According to the Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to reach the objective. |
| --- | --- |

(72)

According to the Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to reach the objective.

| (73) | As regards measure A, the Commission has doubts that the amount is limited to the minimum necessary because the Member State envisages as one possible option that New TT is to be restructured on a stand-alone basis. The Commission doubts that the bank can be viable on a stand-alone basis. Hence, the Commission is of the opinion that State aid may be used for an option which is not realistic in the long-term. The Commission is of the opinion that the Hellenic Republic should also assess other options, which might be less expensive than the stand-alone option. At this stage the Commission is of the preliminary view that the stand-alone option might not be the cheapest option available and therefore it doubts that the State aid is limited to the minimum necessary. The Commission invites interested parties to provide comments on that issue. |
| --- | --- |

(73)

As regards measure A, the Commission has doubts that the amount is limited to the minimum necessary because the Member State envisages as one possible option that New TT is to be restructured on a stand-alone basis. The Commission doubts that the bank can be viable on a stand-alone basis. Hence, the Commission is of the opinion that State aid may be used for an option which is not realistic in the long-term. The Commission is of the opinion that the Hellenic Republic should also assess other options, which might be less expensive than the stand-alone option. At this stage the Commission is of the preliminary view that the stand-alone option might not be the cheapest option available and therefore it doubts that the State aid is limited to the minimum necessary. The Commission invites interested parties to provide comments on that issue.

| (74) | As regards measure B, the Commission doubts that the amount exactly covers the difference between the fair value of the transferred assets and the nominal value of the transferred liabilities. That amount may be excessive. Therefore, the Commission would ask for more detailed information regarding the exact amount of assets and liabilities that were and were not transferred to New TT, as well as additional information regarding the pricing model used. |
| --- | --- |

(74)

As regards measure B, the Commission doubts that the amount exactly covers the difference between the fair value of the transferred assets and the nominal value of the transferred liabilities. That amount may be excessive. Therefore, the Commission would ask for more detailed information regarding the exact amount of assets and liabilities that were and were not transferred to New TT, as well as additional information regarding the pricing model used.

| (75) | Furthermore, regarding the remuneration of measures A and B, the Commission has doubts on whether New TT will be able to sufficiently remunerate the State for the aid it received. The Commission observes that, in line with the Recapitalisation Communication, any recapitalisation of banks should, in principle, reflect the risk profile of the beneficiary, i.e. not fundamentally sound banks or, unviable banks, should pay higher remuneration than those that are fundamentally sound. The Commission notes that capital assistance to a bank which is unable to sufficiently remunerate the State for the received recapitalisation may only be accepted upon condition that (i) either the bank is wound-up, or (ii) a far-reaching restructuring plan is set-up, including a change in management and corporate governance where appropriate. In the present case, the Commission has doubts on whether New TT is a fundamentally sound bank and observes that New TT is not able to remunerate the measure A, the recapitalisation. In addition, no remuneration is foreseen for measure B, in the sense that the State did not receive any ownership rights in exchange. The coverage of the funding gap is therefore a definitive cost for the State without offsetting future revenues. |
| --- | --- |

(75)

Furthermore, regarding the remuneration of measures A and B, the Commission has doubts on whether New TT will be able to sufficiently remunerate the State for the aid it received. The Commission observes that, in line with the Recapitalisation Communication, any recapitalisation of banks should, in principle, reflect the risk profile of the beneficiary, i.e. not fundamentally sound banks or, unviable banks, should pay higher remuneration than those that are fundamentally sound. The Commission notes that capital assistance to a bank which is unable to sufficiently remunerate the State for the received recapitalisation may only be accepted upon condition that (i) either the bank is wound-up, or (ii) a far-reaching restructuring plan is set-up, including a change in management and corporate governance where appropriate. In the present case, the Commission has doubts on whether New TT is a fundamentally sound bank and observes that New TT is not able to remunerate the measure A, the recapitalisation. In addition, no remuneration is foreseen for measure B, in the sense that the State did not receive any ownership rights in exchange. The coverage of the funding gap is therefore a definitive cost for the State without offsetting future revenues.

| (76) | In conclusion, on a preliminary basis, the Commission considers that the forms taken by measures A and B to be necessary as rescue aid to achieve the objective of restoring financial stability in the Greek banking system and economy as a whole. |
| --- | --- |

(76)

In conclusion, on a preliminary basis, the Commission considers that the forms taken by measures A and B to be necessary as rescue aid to achieve the objective of restoring financial stability in the Greek banking system and economy as a whole.

| (77) | However, at this stage, the Commission doubts whether the amount of EUR 4.6 billion (measures A and B) is limited to the minimum. The Commission underlines that the absence of remuneration triggers a need for in-depth restructuring. |
| --- | --- |

(77)

However, at this stage, the Commission doubts whether the amount of EUR 4.6 billion (measures A and B) is limited to the minimum. The Commission underlines that the absence of remuneration triggers a need for in-depth restructuring.

c.   Proportionality of measures A and B – measures limiting negative spill-over effects

| (78) | The Commission notes that the legal entity TT will be liquidated and will exit the market. However, thanks to measures A and B, the economic activities of TT continue to exist in New TT, thereby producing negative spill-over effects. New TT should be rapidly subject to measures that will limit negative spill-over effects. |
| --- | --- |

(78)

The Commission notes that the legal entity TT will be liquidated and will exit the market. However, thanks to measures A and B, the economic activities of TT continue to exist in New TT, thereby producing negative spill-over effects. New TT should be rapidly subject to measures that will limit negative spill-over effects.

| (79) | The Commission considers that measures A and B are proportionate as rescue aid in the short-term, but require measures to be introduced rapidly to ensure aid is not used to fund growth or measures not strictly necessary to restore viability. |
| --- | --- |

(79)

The Commission considers that measures A and B are proportionate as rescue aid in the short-term, but require measures to be introduced rapidly to ensure aid is not used to fund growth or measures not strictly necessary to restore viability.

d.   Compatibility of measures C and D

| (80) | For measure C, the Greek authorities submitted a restructuring plan for TT Bank on 1 October 2010 in line with the requirement of the Scheme. Because of the rapid and substantial changes in the Greek banking sector since then, while there have been extensive exchanges between the Greek authorities and the Commission services, it has not yet been possible to take a final view on that restructuring plan. In the meanwhile, the situation of TT Bank has altered so significantly that the restructuring plan which was submitted in 2010 is no longer pertinent. It is therefore necessary, in line with point 16 of the Restructuring Communication, to examine measure C in light of the updated restructuring plan presented in March 2013. |
| --- | --- |

(80)

For measure C, the Greek authorities submitted a restructuring plan for TT Bank on 1 October 2010 in line with the requirement of the Scheme. Because of the rapid and substantial changes in the Greek banking sector since then, while there have been extensive exchanges between the Greek authorities and the Commission services, it has not yet been possible to take a final view on that restructuring plan. In the meanwhile, the situation of TT Bank has altered so significantly that the restructuring plan which was submitted in 2010 is no longer pertinent. It is therefore necessary, in line with point 16 of the Restructuring Communication, to examine measure C in light of the updated restructuring plan presented in March 2013.

| (81) | In its decision of 16 May 2012, the Commission temporarily approved measure D, the resolution aid of T Bank, as compatible rescue aid for six months as from the date of adoption of that decision on the basis that the Greek authorities would submit to the Commission, within that six-month period, an updated restructuring plan for TT which took into account the integration of T Bank's activities into TT. In that decision of 16 May 2012, the Commission could not conclude that the transfer of T Bank's activities into TT allowed the restoration of their viability since TT was itself an aided bank required to submit a restructuring plan. The Commission could therefore not give a definitive approval of the aid to T Bank’s activities which were transferred to TT. |
| --- | --- |

(81)

In its decision of 16 May 2012, the Commission temporarily approved measure D, the resolution aid of T Bank, as compatible rescue aid for six months as from the date of adoption of that decision on the basis that the Greek authorities would submit to the Commission, within that six-month period, an updated restructuring plan for TT which took into account the integration of T Bank's activities into TT. In that decision of 16 May 2012, the Commission could not conclude that the transfer of T Bank's activities into TT allowed the restoration of their viability since TT was itself an aided bank required to submit a restructuring plan. The Commission could therefore not give a definitive approval of the aid to T Bank’s activities which were transferred to TT.

| (82) | The decision of 16 May 2012 further concluded that the temporary authorisation of the aid would be automatically prolonged on submission of an updated restructuring until the Commission reached a final restructuring decision on TT's restructuring plan. (32) |
| --- | --- |

(82)

The decision of 16 May 2012 further concluded that the temporary authorisation of the aid would be automatically prolonged on submission of an updated restructuring until the Commission reached a final restructuring decision on TT's restructuring plan. (32)

| (83) | The Commission first notes that no standalone restructuring plan for TT was submitted by the Greek authorities by the end of the six-month period. While the Commission regrets that omission by the Greek authorities, it accepts that delayed submission was understandable since, as indicated previously, it has been required in the meantime in the MEFP that TT be resolved. Moreover, the Greek authorities submitted a restructuring plan for New TT in January 2013 which deals with the activities transferred from T Bank to TT. It is therefore necessary to examine the compatibility of measure D as restructuring aid in light of the compliance with the Restructuring Communication of the plan submitted by the Greek authorities in January 2013 and updated in March 2013. Until the Commission has taken a final decision on measures A, B, C and D as restructuring aid, the Commission considers that Measure D can be approved provisionally as rescue aid. |
| --- | --- |

(83)

The Commission first notes that no standalone restructuring plan for TT was submitted by the Greek authorities by the end of the six-month period. While the Commission regrets that omission by the Greek authorities, it accepts that delayed submission was understandable since, as indicated previously, it has been required in the meantime in the MEFP that TT be resolved. Moreover, the Greek authorities submitted a restructuring plan for New TT in January 2013 which deals with the activities transferred from T Bank to TT. It is therefore necessary to examine the compatibility of measure D as restructuring aid in light of the compliance with the Restructuring Communication of the plan submitted by the Greek authorities in January 2013 and updated in March 2013. Until the Commission has taken a final decision on measures A, B, C and D as restructuring aid, the Commission considers that Measure D can be approved provisionally as rescue aid.

3.2.4.   Compatibility with the Restructuring Communication

| (84) | Because measures A, B, C and D all have the effect of allowing New TT to continue to operate on the market, the Commission must assess them individually and in combination in order to ensure that, as indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan will restore the viability of the company within a reasonable time span, that the aid granted by the measures is limited to the minimum necessary and ensures adequate burden-sharing, and that such aid is accompanied by measures which sufficiently limit distortions of competition. |
| --- | --- |

(84)

Because measures A, B, C and D all have the effect of allowing New TT to continue to operate on the market, the Commission must assess them individually and in combination in order to ensure that, as indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan will restore the viability of the company within a reasonable time span, that the aid granted by the measures is limited to the minimum necessary and ensures adequate burden-sharing, and that such aid is accompanied by measures which sufficiently limit distortions of competition.

3.2.4.1.   Restoration of long-term viability

| (85) | Under the HFSF law, the HFSF has the obligation to sell the shares it owns in any bridge bank after a number of years. Since the obligation is only to sell the shares, it can be a sale to any type of investor. Thus the sale does not necessarily entail the integration of New TT into a larger banking group; New TT could remain a standalone bank with only change being that it would have a new shareholder, for instance, a private equity group. Given the uncertainty about the type of the future owner, the notified restructuring plan is based on the continuation of the operations of the bank on a stand-alone basis, i.e. not merged into a larger bank. |
| --- | --- |

(85)

Under the HFSF law, the HFSF has the obligation to sell the shares it owns in any bridge bank after a number of years. Since the obligation is only to sell the shares, it can be a sale to any type of investor. Thus the sale does not necessarily entail the integration of New TT into a larger banking group; New TT could remain a standalone bank with only change being that it would have a new shareholder, for instance, a private equity group. Given the uncertainty about the type of the future owner, the notified restructuring plan is based on the continuation of the operations of the bank on a stand-alone basis, i.e. not merged into a larger bank.

| (86) | As the Commission has indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan must restore the viability of the company within a reasonable time span. In that regard, the Commission notes positively that New TT reduced on average by 30 % annual personnel costs in January 2013. |
| --- | --- |

(86)

As the Commission has indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan must restore the viability of the company within a reasonable time span. In that regard, the Commission notes positively that New TT reduced on average by 30 % annual personnel costs in January 2013.

| (87) | However, the Commission has doubts that New TT will be able to restore its long-term viability on a stand-alone basis, as planned in the restructuring plan submitted to the Commission. |
| --- | --- |

(87)

However, the Commission has doubts that New TT will be able to restore its long-term viability on a stand-alone basis, as planned in the restructuring plan submitted to the Commission.

| (88) | According to the restructuring plan, New TT plans to be profitable as of 2014. However, the proposed measures to generate profits in the future are very limited. Firstly, it is not clear whether New TT will manage to further reduce its personnel. Currently, the bank seems overstaffed compared to the services New TT offers. Moreover, the implementation of the VRS is uncertain as regards the timing and the acceptance rate by the employees. In that context, the VRS targets up to 900 potential persons and New TT plans to reduce headcount by approximately 520, as described in recital (36). No further steps are proposed in the restructuring plan to reduce personnel costs. For instance, no further indications are given as regards the future of 358 outsourced staff. |
| --- | --- |

(88)

According to the restructuring plan, New TT plans to be profitable as of 2014. However, the proposed measures to generate profits in the future are very limited. Firstly, it is not clear whether New TT will manage to further reduce its personnel. Currently, the bank seems overstaffed compared to the services New TT offers. Moreover, the implementation of the VRS is uncertain as regards the timing and the acceptance rate by the employees. In that context, the VRS targets up to 900 potential persons and New TT plans to reduce headcount by approximately 520, as described in recital (36). No further steps are proposed in the restructuring plan to reduce personnel costs. For instance, no further indications are given as regards the future of 358 outsourced staff.

| (89) | As regards branches, no further closure of branches is foreseen beyond the closing of 20 branches already implemented since the creation of the bridge bank. Additionally, the branches of TT are in the main cities, especially in the Attica region. TT took over T Bank in 2011, which had a similar concentration of branches presence in the Attica region. A rationalisation of the branch network did not take place after the acquisition of T Bank. T Bank seems to remain operating as a separate entity, on a separate IT-platform as well as having a different risk management system. Therefore, the Commission has doubts whether the potential to achieve synergies has been used. It doubts that viability can be restored by keeping T Bank separate, which was itself a non-viable bank. |
| --- | --- |

(89)

As regards branches, no further closure of branches is foreseen beyond the closing of 20 branches already implemented since the creation of the bridge bank. Additionally, the branches of TT are in the main cities, especially in the Attica region. TT took over T Bank in 2011, which had a similar concentration of branches presence in the Attica region. A rationalisation of the branch network did not take place after the acquisition of T Bank. T Bank seems to remain operating as a separate entity, on a separate IT-platform as well as having a different risk management system. Therefore, the Commission has doubts whether the potential to achieve synergies has been used. It doubts that viability can be restored by keeping T Bank separate, which was itself a non-viable bank.

| (90) | Beside those limited cost-cutting measures, New TT's restructuring plan foresees re-pricing of loans and deposits. New TT aims at decreasing the deposit margins on existing deposits while, at the same time, increasing loan margins on new loan production. In that respect, the restructuring plan foresees that the interest margins paid by New TT on deposits will be decreased by 150 basis points ("bp") during 2013-2014 and a further 60 bp during 2015-2017. Loan margins will on the other hand increase by 70bp during 2013-2017. On that basis the interest income of New TT would significantly increase from EUR 433 million in 2013 to EUR 615 million in 2017. However, the Commission doubts that such ambitious re-pricing can be successfully implemented without losing a significant amount of customers and without making risky lending. |
| --- | --- |

(90)

Beside those limited cost-cutting measures, New TT's restructuring plan foresees re-pricing of loans and deposits. New TT aims at decreasing the deposit margins on existing deposits while, at the same time, increasing loan margins on new loan production. In that respect, the restructuring plan foresees that the interest margins paid by New TT on deposits will be decreased by 150 basis points ("bp") during 2013-2014 and a further 60 bp during 2015-2017. Loan margins will on the other hand increase by 70bp during 2013-2017. On that basis the interest income of New TT would significantly increase from EUR 433 million in 2013 to EUR 615 million in 2017. However, the Commission doubts that such ambitious re-pricing can be successfully implemented without losing a significant amount of customers and without making risky lending.

| (91) | In that respect, the Commission observes that New TT intends to double its corporate loan book. However, it is not clear how New TT intends to achieve that significant increase. In the past the corporate segment was relatively small compared to the other activities of TT because TT entered that segment only in 2009. That loan portfolio has generated significant losses since then. It is therefore doubtful whether New TT has the expertise to grow in that segment on a viable and profitable basis. |
| --- | --- |

(91)

In that respect, the Commission observes that New TT intends to double its corporate loan book. However, it is not clear how New TT intends to achieve that significant increase. In the past the corporate segment was relatively small compared to the other activities of TT because TT entered that segment only in 2009. That loan portfolio has generated significant losses since then. It is therefore doubtful whether New TT has the expertise to grow in that segment on a viable and profitable basis.

| (92) | Therefore it is questionable whether New TT has the resources to achieve the increase of income planned in the restructuring plan. |
| --- | --- |

(92)

Therefore it is questionable whether New TT has the resources to achieve the increase of income planned in the restructuring plan.

| (93) | Net interest income is an important income driver. If New TT does not manage to achieve the planned strong growth rate, it will not achieve the planned future profits or it will generate further losses in the future. |
| --- | --- |

(93)

Net interest income is an important income driver. If New TT does not manage to achieve the planned strong growth rate, it will not achieve the planned future profits or it will generate further losses in the future.

| (94) | There is therefore a risk of New TT ending up as a bridge bank, repeatedly relying on State aid. |
| --- | --- |

(94)

There is therefore a risk of New TT ending up as a bridge bank, repeatedly relying on State aid.

| (95) | The Commission is at this stage of the opinion that the reintegration of TT into a larger viable financial company would increase the viability prospects of New TT. It would allow significant rationalisation of costs, would facilitate the re-pricing of deposits and of new loans, and would allow a wider range of products to be offered to customers, thereby achieving higher income through cross-selling. |
| --- | --- |

(95)

The Commission is at this stage of the opinion that the reintegration of TT into a larger viable financial company would increase the viability prospects of New TT. It would allow significant rationalisation of costs, would facilitate the re-pricing of deposits and of new loans, and would allow a wider range of products to be offered to customers, thereby achieving higher income through cross-selling.

| (96) | The Restructuring Communication provides that if a bank cannot return to viability on a stand-alone basis, viability can be restored through a sale and integration into a larger entity. In that respect, point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to restoring long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank and may help restoring market confidence. |
| --- | --- |

(96)

The Restructuring Communication provides that if a bank cannot return to viability on a stand-alone basis, viability can be restored through a sale and integration into a larger entity. In that respect, point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to restoring long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank and may help restoring market confidence.

| (97) | In conclusion, the Commission doubts that the restructuring plan submitted to the Commission on 29 January 2013 and updated in March 2013 will restore New TT's long-term viability. It therefore doubts that measures A and B can be found compatible with the Restructuring Communication. |
| --- | --- |

(97)

In conclusion, the Commission doubts that the restructuring plan submitted to the Commission on 29 January 2013 and updated in March 2013 will restore New TT's long-term viability. It therefore doubts that measures A and B can be found compatible with the Restructuring Communication.

| (98) | Since the Commission has doubts about the restoration of the long-term viability of New TT which harbours the economic activities previously carried out within TT, including T Bank, the Commission has also to open a formal investigation procedure on whether measure D (coverage of the funding gap granted to the transferred activities of T Bank) and measure C (the recapitalisation of TT in 2009) offered a long-term solution for New TT's viability and hereby invites the Greek authorities to submit further information on that subject. |
| --- | --- |

(98)

Since the Commission has doubts about the restoration of the long-term viability of New TT which harbours the economic activities previously carried out within TT, including T Bank, the Commission has also to open a formal investigation procedure on whether measure D (coverage of the funding gap granted to the transferred activities of T Bank) and measure C (the recapitalisation of TT in 2009) offered a long-term solution for New TT's viability and hereby invites the Greek authorities to submit further information on that subject.

3.2.4.2   Burden-sharing and limitation of the aid to the minimum necessary

| (99) | The Commission has doubts that the aid is limited to the minimum. In particular, the Commission doubts that the restructuring costs are limited to the minimum, because New TT is restructured on a stand-alone basis, which inflates the restructuring costs. The Commission doubts that New TT can be made viable on a stand-alone basis without incurring high costs, in particular to develop a sustainable personnel strategy, optimize the branch network, shift its assets mix to corporate lending and integrate T Bank, which includes developing a viable IT infrastructure and risk management structure. At this stage the Commission considers that the stand-alone option might not be the cheapest option and doubts that the State aid is limited to the minimum. |
| --- | --- |

(99)

The Commission has doubts that the aid is limited to the minimum. In particular, the Commission doubts that the restructuring costs are limited to the minimum, because New TT is restructured on a stand-alone basis, which inflates the restructuring costs. The Commission doubts that New TT can be made viable on a stand-alone basis without incurring high costs, in particular to develop a sustainable personnel strategy, optimize the branch network, shift its assets mix to corporate lending and integrate T Bank, which includes developing a viable IT infrastructure and risk management structure. At this stage the Commission considers that the stand-alone option might not be the cheapest option and doubts that the State aid is limited to the minimum.

| (100) | Concerning burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders, the Commission notes that the shareholders and subordinated debt holders were not transferred to New TT but have remained in the entity in liquidation. Therefore, there is a high probability that they will lose their investments. That burden-sharing reduces the aid amount needed. Hence, the Commission considers that sufficient burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders is achieved. |
| --- | --- |

(100)

Concerning burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders, the Commission notes that the shareholders and subordinated debt holders were not transferred to New TT but have remained in the entity in liquidation. Therefore, there is a high probability that they will lose their investments. That burden-sharing reduces the aid amount needed. Hence, the Commission considers that sufficient burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders is achieved.

| (101) | As regards the remuneration of the aid, the Greek State could expect to recover only part of the capital injections by the HFSF amounting to a total of EUR 500 million (Measure A). There will be no remuneration for the HFSF for covering the funding gap between assets and liabilities (Measure B). Further there is a very small likelihood of recovering much of the amount contributed by the HFSF. It is therefore highly probable that the EUR 4.1 billion granted is definitively lost. |
| --- | --- |

(101)

As regards the remuneration of the aid, the Greek State could expect to recover only part of the capital injections by the HFSF amounting to a total of EUR 500 million (Measure A). There will be no remuneration for the HFSF for covering the funding gap between assets and liabilities (Measure B). Further there is a very small likelihood of recovering much of the amount contributed by the HFSF. It is therefore highly probable that the EUR 4.1 billion granted is definitively lost.

| (102) | Therefore the Commission considers that the burden-sharing, even if it probably represents the maximum of what is feasible for that distressed bank i.e. New TT, does not seem to meet the Communication's requirements. If that is the case, the absence of remuneration triggers the need for in-depth restructuring, both in terms of viability measures and in terms of measures to limit distortions of competition. |
| --- | --- |

(102)

Therefore the Commission considers that the burden-sharing, even if it probably represents the maximum of what is feasible for that distressed bank i.e. New TT, does not seem to meet the Communication's requirements. If that is the case, the absence of remuneration triggers the need for in-depth restructuring, both in terms of viability measures and in terms of measures to limit distortions of competition.

| (103) | The Commission observes that a large part of the losses incurred in the last years stems from a waiver of debt in favour of the State i.e. through the PSI and through the sale of GGB to the State at a deep discount to par at the end of 2012. Those measures could be considered as equivalent to a payment by the bank to the State and therefore justify a lower remuneration on the subsequent recapitalisation aid granted by the State to cover the capital holes stemming from the debt waiver in favour of the State. The Member State authorities and interested parties are invited to comment on that view. |
| --- | --- |

(103)

The Commission observes that a large part of the losses incurred in the last years stems from a waiver of debt in favour of the State i.e. through the PSI and through the sale of GGB to the State at a deep discount to par at the end of 2012. Those measures could be considered as equivalent to a payment by the bank to the State and therefore justify a lower remuneration on the subsequent recapitalisation aid granted by the State to cover the capital holes stemming from the debt waiver in favour of the State. The Member State authorities and interested parties are invited to comment on that view.

3.2.4.3   Distortion of competition

| (104) | New TT has received EUR 4.6 billion of aid (EUR 0.5 billion in form of capital and 4.1 billion in form of "funding gap" coverage) which is a considerable amount of aid. That aid represents more than 70% of TT's RWA and more than 90% of New TT's RWA. Further the Commission notes that TT (which is the legal entity which previously performed the activities which are now harboured in New TT) had received aid in the past: TT received under the Scheme (33) a first capital injection of EUR 224.96 million in form of preference shares (measure C). Furthermore, on the resolution of T Bank, the transferred activities of T Bank, which were transferred to TT, received a resolution aid of approximately EUR 678 million (measure D). Such amounts of aid normally call for a deep restructuring and reduction of the market presence of the bank. Those requirements are even more acute if there is no remuneration of the aid, most of which will never be recovered. At the same time, a significant part of the losses which the bank incurred in recent years do not seem to stem from risk-taking activities but from the holding of government bonds. That factor may justify the view that the aid is creating fewer distortions of competition. However, it has also to be observed that TT was holding proportionally to its size far more GGBs than the other banks in Greece. At this stage, the Commission considers that apparently excessive investment in GGBs could reflect some inappropriate risk-taking. The authorities and interested parties are invited to comment on that view. |
| --- | --- |

(104)

New TT has received EUR 4.6 billion of aid (EUR 0.5 billion in form of capital and 4.1 billion in form of "funding gap" coverage) which is a considerable amount of aid. That aid represents more than 70% of TT's RWA and more than 90% of New TT's RWA. Further the Commission notes that TT (which is the legal entity which previously performed the activities which are now harboured in New TT) had received aid in the past: TT received under the Scheme (33) a first capital injection of EUR 224.96 million in form of preference shares (measure C). Furthermore, on the resolution of T Bank, the transferred activities of T Bank, which were transferred to TT, received a resolution aid of approximately EUR 678 million (measure D). Such amounts of aid normally call for a deep restructuring and reduction of the market presence of the bank. Those requirements are even more acute if there is no remuneration of the aid, most of which will never be recovered. At the same time, a significant part of the losses which the bank incurred in recent years do not seem to stem from risk-taking activities but from the holding of government bonds. That factor may justify the view that the aid is creating fewer distortions of competition. However, it has also to be observed that TT was holding proportionally to its size far more GGBs than the other banks in Greece. At this stage, the Commission considers that apparently excessive investment in GGBs could reflect some inappropriate risk-taking. The authorities and interested parties are invited to comment on that view.

| (105) | In terms of market presence, the Commission observes that the creation of the bridge bank is not a real resolution of TT as the restructuring plan of New TT foresees that New TT remains on the market nearly as TT was before. |
| --- | --- |

(105)

In terms of market presence, the Commission observes that the creation of the bridge bank is not a real resolution of TT as the restructuring plan of New TT foresees that New TT remains on the market nearly as TT was before.

| (106) | TT was a medium-sized bank in Greece (approximately 6 % in terms of deposits). TT's assets and liabilities transferred into New TT are relatively small when compared with the size of the Greek banking system. Also, the bank has no foreign activities. Therefore, despite the exceptionally large aid amount, the distortions of competition caused by the aid to New TT could be considered to be rather limited. |
| --- | --- |

(106)

TT was a medium-sized bank in Greece (approximately 6 % in terms of deposits). TT's assets and liabilities transferred into New TT are relatively small when compared with the size of the Greek banking system. Also, the bank has no foreign activities. Therefore, despite the exceptionally large aid amount, the distortions of competition caused by the aid to New TT could be considered to be rather limited.

| (107) | However, to limit the risk that New TT would offer interest rates on deposits which are much higher than the interest rates on deposits of most of the competitors, a price leadership ban may be contemplated for New TT. Such a price leadership ban would decrease the probability that New TT uses the State aid to pay high interest rates and distorts competition on the market for deposits. Furthermore, to ensure that New TT does not expand its business and to limit the competition distortions, the Commission is of the view that some behavioural measures such as an acquisition ban and a ban on strong growth in lending would seem necessary. |
| --- | --- |

(107)

However, to limit the risk that New TT would offer interest rates on deposits which are much higher than the interest rates on deposits of most of the competitors, a price leadership ban may be contemplated for New TT. Such a price leadership ban would decrease the probability that New TT uses the State aid to pay high interest rates and distorts competition on the market for deposits. Furthermore, to ensure that New TT does not expand its business and to limit the competition distortions, the Commission is of the view that some behavioural measures such as an acquisition ban and a ban on strong growth in lending would seem necessary.

| (108) | At this stage, the Commission therefore doubts that sufficient measures are taken to limit undue distortions of competition. |
| --- | --- |

(108)

At this stage, the Commission therefore doubts that sufficient measures are taken to limit undue distortions of competition.

3.3   Conclusion

| (109) | In the light of the foregoing considerations, the Commission decides that measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and approves them provisionally as rescue aid. It doubts that those measures may be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU as restructuring aid, as they do not seem to comply with the requirements of the Restructuring Communication.
  The Commission has accordingly decided to consider the aid to be temporarily compatible with the internal market within the meaning of Article 107(1) TFEU. Moreover, and in the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, requests the Hellenic Republic to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the restructuring aid, within one month of the date of receipt of this letter. In particular, it requests the Hellenic Republic to submit a new restructuring plan for New TT which addresses the Commission's doubts expressed in this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.
  The Commission wishes to draw the attention of the Hellenic Republic to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.
  Finally, the Commission warns the Hellenic Republic that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(109)

In the light of the foregoing considerations, the Commission decides that measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and approves them provisionally as rescue aid. It doubts that those measures may be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU as restructuring aid, as they do not seem to comply with the requirements of the Restructuring Communication.

The Commission has accordingly decided to consider the aid to be temporarily compatible with the internal market within the meaning of Article 107(1) TFEU. Moreover, and in the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, requests the Hellenic Republic to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the restructuring aid, within one month of the date of receipt of this letter. In particular, it requests the Hellenic Republic to submit a new restructuring plan for New TT which addresses the Commission's doubts expressed in this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Commission wishes to draw the attention of the Hellenic Republic to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

Finally, the Commission warns the Hellenic Republic that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  Se kommissionens beslut av den 19 november 2008 i statligt stöd N 560/2008 ”Support Measures for the Credit Institutions in Greece”, EUT C 125, 5.6.2009, s. 6. Stödordningen har förlängts flera gånger.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 16 maj 2012 i ärendet SA.34115 (2012/NN) ”Resolution of T Bank”, EUT C 284, 20.9.2012, s. 9.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Meddelande från kommissionen – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8).

5

Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen

(6)  Meddelande från kommissionen – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2).

6

Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen

(7)  Kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd, EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

7

(8)  See Commission decision of 19 November 2008 in State aid N 560/2008 "Support Measures for the Credit Institutions in Greece", OJ C 125, 05.06.2009, p. 6. The scheme has been prolonged several times. The last updated scheme is in place until 30 June 2013. See Commission decision of 22 January 2013 in State aid SA.35999 (2012/N) “Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loans Scheme for Credit Institutions in Greece”, not yet published.

8

(9)  Commission decision of 16 May 2012 in case SA.34115 (2012/NN) "Resolution of T Bank", OJ C 284, 20.09.2012, p. 9.

9

(10)  The HFSF is a Fund originally established by Law 3864/2010 of the Greek Parliament. The Fund's resources stem from the financial support mechanism to Greece and its capital is gradually paid up by the Greek State. It is set up for a limited duration until 30 June 2017. For more details, see inter alia, Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 "Recapitalisation of credit institutions in Greece under the Financial Stability Fund (FSF)", OJ C 316, 20.11.2010, p. 7.

10

(11)  See footnote 1.

11

(12)  Bain&Company assessment report regarding policies and procedures required to ensure effective liquidating bank asset management and recovery of February 2013.

12

(13)  Financial impact analysis of the proposed merger between TT and T Bank performed by BoG, 19 July 2011

13

(14)  Private Sector Involvement (PSI): negotiation between the Greek authorities and its private creditors which aimed to achieve a partial waiver of the Greek government debt by its private creditors on a voluntary basis. The PSI is extraordinary in nature and had a considerable impact on Greek banks. A series of banks made losses stemming from PSI. Those developments are described in more detail for instance in points 12 and 13 of the following document: "The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012", also available on http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/op94_en.htm.

14

The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012

(15)  See the Greek law 4021/2011 on Bank Restructuring and the Law 3864/2010 on the Hellenic Financial Stability Fund. The Law 4021 of October 2011 amends the existing Greek banking legislation by providing for recovery as well as for resolution measures for credit institutions seated in Greece.

15

(16)  Decree 2124/B.95 of the Hellenic Republic Ministry of Finance of 18 January 2013 establishing an interim credit institution by the name of "New TT Hellenic Postbank S.A.".

16

(17)  See Bank of Greece Resolution Measures Committee Decision 7/2/18.01.2013 on the authorisation of the interim credit institution by the name of "New TT Hellenic Postbank S.A." and Resolution Measures Committee Decision 7/3/18/01.2013 on the withdrawal of the authorization of the credit institution by name of "TT Hellenic Postbank S.A." and placing thereof under liquidation.

17

(18)  See footnote 1.

18

(19)  Under Law 3723/2008.

19

(20)  In 2011, a resolution branch was created in the HDIGF with the adoption of the Resolution Framework in Greece. According to law 4021/2011, in the case of a transfer order: ‧In case the value of the liabilities transferred to the transferee-credit institution exceeds the value of the assets transferred, the Bank of Greece shall determine the difference, to be covered as follows: a) the Depositors Branch of the HDIGF shall pay an amount equal to the value of the guaranteed deposits after deduction of the value of the transferred assets and b) the Resolution Branch of HDIGF shall pay the surplus.‧

20

In case the value of the liabilities transferred to the transferee-credit institution exceeds the value of the assets transferred, the Bank of Greece shall determine the difference, to be covered as follows: a) the Depositors Branch of the HDIGF shall pay an amount equal to the value of the guaranteed deposits after deduction of the value of the transferred assets and b) the Resolution Branch of HDIGF shall pay the surplus

(21)  Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 "Recapitalisation of credit institutions in Greece under the Financial Stability Fund (FSF)", OJ C 316, 20.11.2010, p. 7.

21

(22)  More specifically, recital 46 of the Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 states that: ‧The qualification of a measure as State aid first of all presupposes that the aid must be imputable to the State and financed by a Member State or through State resources. Neither imputability nor the presence of State resources are put into question by the fact that the Fund is independent. It is true that according to settled case-law regarding public undertakings it is not sufficient that the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, but an actual exercise of that control must exist. However, in the present case the Fund is not acting as a public undertaking and its activities cannot be considered as falling into the sphere of a commercial market operator. Instead, the Fund is solely executing a public task. In addition it can be noted that the capital of the Fund is fully and solely paid by the Greek State, all seven members of the Fund's Board shall be appointed by a decision of the Minister of Finance and the Fund shall enjoy all the administrative, financial and judicial immunities applicable to the State.‧

22

The qualification of a measure as State aid first of all presupposes that the aid must be imputable to the State and financed by a Member State or through State resources. Neither imputability nor the presence of State resources are put into question by the fact that the Fund is independent. It is true that according to settled case-law regarding public undertakings it is not sufficient that the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, but an actual exercise of that control must exist. However, in the present case the Fund is not acting as a public undertaking and its activities cannot be considered as falling into the sphere of a commercial market operator. Instead, the Fund is solely executing a public task. In addition it can be noted that the capital of the Fund is fully and solely paid by the Greek State, all seven members of the Fund's Board shall be appointed by a decision of the Minister of Finance and the Fund shall enjoy all the administrative, financial and judicial immunities applicable to the State

(23)  See footnotes 14 and 15.

23

(24)  See by analogy Commission decision of 25.01.2010 in the State aid case NN 19/2009 – Restructuring aid to Dunfermline Building Society, recital 51; Commission decision of 25.10.2010 in State aid case N 560/2009 – Aid for the liquidation of Fionia bank, recital 56; Commission decision of 8.11.2010 in State aid case N 392/2010 – Restructuring of CajaSur, recital 52.

24

(25)  See footnote 1.

25

(26)  See footnote 2.

26

(27)  Commission decision of 22 January 2013 in State aid SA.35999 (2012/N) “Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loans Scheme for Credit Institutions in Greece”, not yet published, Commission decision of 16 May 2012"Resolution of T Bank",

27

(28)  Commission communication on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis, OJ C 356, 6.12.2011, p. 7

28

(29)  Communication from the Commission - The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, OJ C 270, 25.10.2008, p. 8.

29

(30)  Communication from the Commission - The recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition, OJ C 10, 15.1.2009, p. 2.

30

(31)  Commission Communication - The return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules, OJ C 195, 19.8.2009, p. 9.

31

(32)  See recitals (59)-(61) from Commission decision of 16 May 2012"Resolution of T Bank".

32

(33)  See footnote 1.

33

---