# Eiropas Savienības C 179/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.179.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 179 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 25. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.179.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 179

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 25. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 179/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 179/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 179/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2013/C 179/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  )

2

4

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2013/C 179/03 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2013. gada 28. maijs) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (CON/2013/37) | 9 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2013/C 179/03

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2013. gada 28. maijs) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (CON/2013/37)

9

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2013/C 179/04 | Pārskats par Padomes ieceltajām personām – 2013. gada janvāris, februāris, marts, aprīlis un maijs (sociālā joma) | 14 |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 179/05 | Euro maiņas kurss | 17 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2013/C 179/04

Pārskats par Padomes ieceltajām personām – 2013. gada janvāris, februāris, marts, aprīlis un maijs (sociālā joma)

14

Eiropas Komisija

2013/C 179/05

Euro maiņas kurss

17

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 179/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6945 – ABB/Power-One) (
  2
  ) | 18 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 179/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 19 |
| 2013/C 179/08 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 27 |
| 2013/C 179/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 33 |
| 2013/C 179/10 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 40 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 179/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6945 – ABB/Power-One) (
  2
  )

ABB/Power-One

2

18

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 179/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

19

2013/C 179/08

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

27

2013/C 179/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

33

2013/C 179/10

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2013/C 179/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.3.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33147 (11/NN) |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Reģions | — | Jaukti |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Auxílios a favor da recolha, transporte e destruição dos animais mortos na exploração |
| Juridiskais pamats | — |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Subsidēti pakalpojumi |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | 41 % |
| Atbalsta ilgums | No 22.10.2003. |
| Tautsaimniecības nozares | Lopkopības papilddarbības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.3.2013.

Atbalsts Nr.

SA.33147 (11/NN)

Dalībvalsts

Portugāle

Reģions

—

Jaukti

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Auxílios a favor da recolha, transporte e destruição dos animais mortos na exploração

Juridiskais pamats

—

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Subsidēti pakalpojumi

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

41 %

Atbalsta ilgums

No 22.10.2003.

Tautsaimniecības nozares

Lopkopības papilddarbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.3.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35624 (12/N) |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Paiements agroenvironnementaux — Mesure de l’axe 2 du programme de développement rural (mesure 214) |
| Juridiskais pamats | 24 avril 2008 — Arrêté du gouvernement wallon relatif à l’octroi de subventions agro-environnementales |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Agrovides saistības |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: EUR 90 (miljoni) |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.3.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35624 (12/N)

Dalībvalsts

Beļģija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Paiements agroenvironnementaux — Mesure de l’axe 2 du programme de développement rural (mesure 214)

Juridiskais pamats

24 avril 2008 — Arrêté du gouvernement wallon relatif à l’octroi de subventions agro-environnementales

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Agrovides saistības

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 90 (miljoni)

| | Gada budžets: EUR 30 (miljoni) |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 30 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| SPW Direction générale Agriculture ressources naturelles environnement |
| --- |
| Ilôt Saint Luc Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE |

SPW Direction générale Agriculture ressources naturelles environnement

Ilôt Saint Luc Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 1.3.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35898 (12/N) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Thüringen | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Thüringen, Förderung von Waldumweltmaßnahmen |
| Juridiskais pamats | 1.§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung vom 19. September 2000 (GVBI. 10/2000, S. 282) in der Fassung vom 21. Dezember 2011 (GVBl. 12/2011 S. 534) i.V.m. der Richtlinie „Förderung von Waldumweltmaßnahmen“ |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Nozares attīstība, vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | Kopējais budžets: EUR 1,85 (miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.3.2013.–31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Thüringen Forst |
| Forsthaus Allzunah |
| 98711 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

1.3.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35898 (12/N)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Thüringen

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Thüringen, Förderung von Waldumweltmaßnahmen

Juridiskais pamats

1.§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung vom 19. September 2000 (GVBI. 10/2000, S. 282) in der Fassung vom 21. Dezember 2011 (GVBl. 12/2011 S. 534) i.V.m. der Richtlinie „Förderung von Waldumweltmaßnahmen“

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Nozares attīstība, vides aizsardzība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 1,85 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.3.2013.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Thüringen Forst

Forsthaus Allzunah

98711 Frauenwald

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/4

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 179/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33474 (11/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Bydgoskie | 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Pomoc na restrukturyzację FFM FORMET SA |
| Juridiskais pamats | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33474 (11/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Bydgoskie

107. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Pomoc na restrukturyzację FFM FORMET SA

Juridiskais pamats

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5 |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5

| 3) | Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b |
| --- | --- |

3)

Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b

| 4) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców |
| --- | --- |

4)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców

Pasākuma veids

ad hoc atbalstam

Fabryka Form Metalowych FORMET SA

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais budžets: PLN 2,30 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

No 8.2.2012.

Tautsaimniecības nozares

Citu plastmasas izstrādājumu ražošana, Cita veida darbgaldu ražošana, Mašīnu ražošana plastmasas un gumijas apstrādei

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.2.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33848 (11/N) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Staatliche Beihilfe N 449/01 — Deutschland


  Fortführung der ökologischen Steuerreform nach dem 31. März 2002; hier nur: Steuerregelung für KWK-Anlagen |
| Juridiskais pamats | Gesetz zur Einführung der ökologischen Steuerreform, Gesetz zur Fortführung der ökologischen Steuerreform |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Cita veida nodokļu atlaide, Nodokļu likmes samazināšana – Tax exemption |
| Budžets | Kopējais budžets: EUR 3 120 (miljonos)
  Gada budžets: EUR 520 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | 1.4.2012.–31.3.2022. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Hauptzollämter |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.2.2013.

Atbalsts Nr.

SA.33848 (11/N)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Staatliche Beihilfe N 449/01 — Deutschland

Fortführung der ökologischen Steuerreform nach dem 31. März 2002; hier nur: Steuerregelung für KWK-Anlagen

Juridiskais pamats

Gesetz zur Einführung der ökologischen Steuerreform, Gesetz zur Fortführung der ökologischen Steuerreform

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Cita veida nodokļu atlaide, Nodokļu likmes samazināšana – Tax exemption

Budžets

Kopējais budžets: EUR 3 120 (miljonos)

Gada budžets: EUR 520 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

1.4.2012.–31.3.2022.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Hauptzollämter

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.5.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34766 (12/N) |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | País Vasco | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker) |
| Juridiskais pamats | Borrador de Decreto de ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker) |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Jauninājumi |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija, Procentu subsīdija |
| Budžets | | Kopējais budžets: EUR 4,20 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.5.2013.

Atbalsts Nr.

SA.34766 (12/N)

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

País Vasco

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker)

Juridiskais pamats

Borrador de Decreto de ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker)

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Jauninājumi

Atbalsta veids

Tieša dotācija, Procentu subsīdija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 4,20 (miljonos)

| | Gada budžets: EUR 0,70 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 0,70 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

35 %

Atbalsta ilgums

lidz 31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Pārtikas produktu ražošana, Lauksaimniecība, Mežsaimniecība un Zivsaimniecība, Dzērienu ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Gobierno Vasco — Departamento de Medio Ambiente, Planificación Territorial, Agricultura y Pesca |
| --- |
| Calle Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria |
| ESPAÑA |

Gobierno Vasco — Departamento de Medio Ambiente, Planificación Territorial, Agricultura y Pesca

Calle Donostia, 1

01010 Vitoria

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.3.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35434 (12/N) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Bayern | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Cluster Fund ‘Start-up!’. Risk Capital Scheme. Germany (Bavaria) |
| Juridiskais pamats | Unterzeichneter Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-Up! GmbH & Co. KG/Nachtrag zum Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-up! GmbH incl. der beiden Anlagen „Beteiligungsgrundsätze“ und „Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss“. |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Riska kapitāls |
| Atbalsta veids | Atvieglotie aizdevumi, Riska kapitāla nodrošinājums |
| Budžets | Kopējais budžets: EUR 20 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 17.4.2013.–31.12.2023. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | LfA Förderbank Bayern |
| Königinstraße 17 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.3.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35434 (12/N)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Bayern

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Cluster Fund ‘Start-up!’. Risk Capital Scheme. Germany (Bavaria)

Juridiskais pamats

Unterzeichneter Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-Up! GmbH & Co. KG/Nachtrag zum Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-up! GmbH incl. der beiden Anlagen „Beteiligungsgrundsätze“ und „Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss“.

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Riska kapitāls

Atbalsta veids

Atvieglotie aizdevumi, Riska kapitāla nodrošinājums

Budžets

Kopējais budžets: EUR 20 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

17.4.2013.–31.12.2023.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

LfA Förderbank Bayern

Königinstraße 17

80539 München

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 7.11.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35444 (12/N) |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Finansinė parama kino projektams (pakeitimai) |
| Juridiskais pamats | Lietuvos Respublikos Kino įstatymo pakeitimo įstatymas (XI-1897), 2011-12-22, Žin., 2012, Nr. 6-192 (2012-01-10) |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Kultūra |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | 75 % |
| Atbalsta ilgums | 10.1.2010.–31.12.2016. |
| Tautsaimniecības nozares | Māksla, izklaide un atpūta |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Lietuvos Respublikos kultūros ministerija |
| J. Basanavičiaus g. 5 |
| LT-01118 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

7.11.2012.

Atbalsts Nr.

SA.35444 (12/N)

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Finansinė parama kino projektams (pakeitimai)

Juridiskais pamats

Lietuvos Respublikos Kino įstatymo pakeitimo įstatymas (XI-1897), 2011-12-22, Žin., 2012, Nr. 6-192 (2012-01-10)

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Kultūra

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

75 %

Atbalsta ilgums

10.1.2010.–31.12.2016.

Tautsaimniecības nozares

Māksla, izklaide un atpūta

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

J. Basanavičiaus g. 5

LT-01118 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/9

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2013. gada 28. maijs)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI

(CON/2013/37)

2013/C 179/03

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2013. gada 5. februārī saņēma Eiropas Komisijas lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (1) (turpmāk – “ierosinātā direktīva”). 2013. gada 20. februārī un 2. aprīlī ECB saņēma lūgumus no Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta sniegt atzinumu par to pašu ierosināto direktīvu.

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, kas nosaka, ka atbilstīgi ECB kompetences jomām ar to konsultējas par visiem Savienības aktu projektiem. Turklāt ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma 128. panta 1. punktā un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 16. pantā, jo ierosinātajā direktīvā ir normas, kas ietekmē noteiktus Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumus. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   
  Ierosinātās direktīvas mērķis un saturs

Ierosinātā direktīva aizstās Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu (2) attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas piedalījās tā pieņemšanā. Tā satur lielāko daļu Padomes Pamatlēmuma 2000/383/TI normu ar dažiem nelieliem pielāgojumiem, kas ņem vērā Lisabonas līgumu. Turklāt ierosinātā direktīva papildina Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI, nosakot sešus mēnešus brīvības atņemšanas kā minimālo sodu par viltotas valūtas izgatavošanu un izplatīšanu un vismaz astoņus mēnešus brīvības atņemšanas kā maksimālo sodu par viltotas valūtas izplatīšanu. Tā arī paredz jaunus noteikumus, kas dalībvalstīm prasa: a) paredzēt iespēju, izmantot noteiktus izmeklēšanas rīkus; un b) nodrošināt, ka valsts analīzes centram (VAC) un monētu valsts analīzes centram (MVAC) analīzes, identifikācijas un turpmākas viltojumu atklāšanas mērķiem iespējamos euro viltojumus ir atļauts pārbaudīt vēl nepabeigtu tiesas procesu laikā.

2.   
  Vispārīgi apsvērumi

ECB atzinīgi vērtē ierosināto direktīvu, kuras mērķis ir papildināt 1929. gada 20. aprīļa Ženēvas Starptautiskās konvencijas par naudas viltošanas novēršanu un tās protokola (3) (turpmāk – “Ženēvas Konvencija”) noteikumus un veicināt tās piemērošanu dalībvalstīs (4). ECB atzinīgi vērtē arī to, ka ierosinātā direktīva ņem vērā ECB viedokli, ka krimināltiesiskais regulējums jāuzlabo, pastiprinot un saskaņojot sodu režīmu, t.sk. nosakot minimālā soda standartus. Tajā pašā laikā ECB atzīmē, ka ierosinātā direktīva patur lielāko daļu Padomes Pamatlēmuma 2000/383/TI noteikumu, kas nodrošinās juridisko noteiktību pēc pārejas uz jauno aizsardzības režīmu, ko izveido ar ierosināto direktīvu.

ECB saprot, ka noteikums par sodāmības savstarpējo atzīšanu, lai varētu konstatēt “atkārtotus nodarījumus” saskaņā ar Padomes Pamatlēmuma 2000/383/TI 9.a pantu, ierosinātās direktīvas pieņemšana neietekmēs attiecībā uz dalībvalstīm, kas šo noteikumu jau transponējušas nacionālajās tiesībās. Attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav izdarījušas – pienākums pieņemt nacionālos noteikumus par šādu savstarpējo atzīšanu saskaņā ar 9.a pantu atbilstoši ierosinātās direktīvas 12. pantam uzskatāms par spēkā esošu. Tomēr, lai tas būtu nepārprotams, ECB iesaka Padomes Pamatlēmuma 2000/383/TI 9.a panta saturu iekļaut ierosinātajā direktīvā.

Ņemot vērā ierosinātās direktīvas 28., 29. un 30. pantu, ECB atzīmē, ka, lai gan Dānija nepiedalās ierosinātās direktīvas pieņemšanā, Apvienotā Karaliste un Īrija var lemt par to, vai piedalīties direktīvas pieņemšanā un piemērošanā. ECB saprot, ka, ja Dānija, Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās ierosinātās direktīvas pieņemšanā un piemērošanā, uz tām turpinās attiekties pienākumi attiecībā uz Padomes Pamatlēmuma 2000/383/TI transponēšanas termiņiem saskaņā ar ierosinātās direktīvas 12. pantu. Rezultātā uz Dāniju, Apvienoto Karalisti un Īriju neattieksies ierosinātās direktīvas jaunie noteikumi. Tādēļ būtu lietderīgi aicināt Dānijas, Apvienotās Karalistes un Īrijas (ja abas pēdējās minētās nepiedalās ierosinātās direktīvas pieņemšanā) kompetentās iestādes apņemties piemērot sodu minimālos un maksimālos standartus, nodrošināt efektīvu izmeklēšanas rīku pieejamību, kā arī nodrošināt, ka tiesu iestādes nosūta viltotās banknotes un monētas VAC un MVAC saskaņā ar ierosinātās direktīvas 5., 9. un 10. pantu. Pretējā gadījumā tiktu kavēta pārrobežu sadarbība un tiesvedības vietas izvēles riska mazināšana, kas minēta ierosinātās direktīvas 18. apsvērumā.

3.   
  Īpaši apsvērumi

3.1.   Viltoto banknošu un monētu iespējamā nominālvērtība

Saistībā ar atsaucēm uz viltoto banknošu un monētu nominālvērtību ierosinātās direktīvas 19. apsvērumā un 5. pantā ECB atzīmē, ka no izgatavošanas viedokļa šo vērtību var noteikt tikai pabeigtām viltotajām banknotēm vai monētām.

ECB tomēr norāda, ka viltoto banknošu un monētu jēdziens neaprobežojas tikai ar pabeigtām viltotajām banknotēm vai monētām, bet var attiekties arī uz nepabeigtām viltotajām banknotēm vai monētām, kas ir izgatavošanas procesā. ECB uzsver, ka saistībā ar euro vai citās valūtās denominētu banknošu un monētu krāpniecisku izgatavošanu vai izskata mainīšanu (5) tiesību aizsardzības iestādes var atklāt nepabeigtus viltojumus. ECB atzīmē, ka, saistībā ar nelegālu viltotas valūtas izgatavošanu policija parasti mēģina iejaukties pirms nozieguma faktiskās pabeigšanas. Tas ir atkarīgs no attiecīgā lēmuma pieņemšanas, un dažos gadījumos var būt maz gatavās produkcijas, bet daudz veikto sagatavošanās darbu. ECB atzīmē, ka šādiem nepabeigtiem viltojumiem būs nevis nominālvērtība, bet gan iespējamā nominālvērtība, kura jāņem vērā, nosakot proporcionālu sodu saskaņā ar ierosinātās direktīvas 5. pantu. Tādēļ jāgroza 19. apsvērums un 5. pants, lai saistībā ar nepabeigtajiem viltojumiem tajos iekļautu atsauci uz iespējamo nominālvērtību. Iespējamā nominālvērtība jāuzskata par papildu kritēriju, piemērojot proporcionālu sodu par katru nodarījumu saskaņā ar ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktu.

Turklāt kompetento iestāžu atklātās viltotās banknotes vai monētas var būt denominētas valūtās, kas nav euro, vai izskatīties pēc tām. Šādos gadījumos kompetentajām tiesu iestādēm jādod iespēja noteikt šādu viltotu banknošu vai monētu nominālvērtību vai iespējamo nominālvērtību. Tāpēc ECB uzskata, ka 19. apsvērums un 5. pants papildus jāgroza, lai noteiktu, ka sodu minimālajos un maksimālajos standartos jāņem vērā viltoto banknošu un monētu valūtās, kas nav euro, nominālvērtību vai iespējamo nominālvērtību.

3.2.   Viltošanas nodarījumi saistībā ar banknošu un monētu izgatavošanas līdzekļiem un izejmateriāliem

ECB uzskata, ka minimālo un maksimālo sodu standarti jāpiemēro visa veida nodarījumiem saskaņā ar ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punktu. Šāda pieeja ievērojami palielinās sodu efektivitāti un to atturošo ietekmi. Ņemot vērā, ka izsmalcinātākie banknošu un monētu viltojumi tiek izgatavoti, izmantojot sastāvdaļas, kas iegūtas no vairākiem avotiem, piemēram, viltus hologrammas no valstīm ārpus Savienības, ECB šajā sakarā atbalstītu ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto nodarījumu, ja tie ir īpaši nopietni, iekļaušanu ierosinātās direktīvas 5. panta 4. punkta sodu režīma piemērošanas jomā.

3.3.   Pienākums nosūtīt viltotās banknotes un monētas analīzei

ECB atzinīgi vērtē, ka ierosinātā direktīva atzīst to, cik svarīgi ir tas, ka tiesu iestādes ļauj VAC un MVAC pārbaudīt viltotās banknotes un monētas analīzes, identifikācijas un turpmāko viltojumu noteikšanas mērķiem. Tomēr ECB iesaka gadījumos, kuros monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus nevar nosūtīt, jo ir nepieciešams tos paturēt kā pierādījumus, šos banknošu un monētu paraugus nosūtīt VAC un MVAC nekavējoties pēc attiecīgo procesu pabeigšanas.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā direktīvā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 28. maijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 42 galīgā redakcija.

1

(2)  OV L 140, 14.6.2000., 1. lpp.

2

(3)  Nr. 2623, 372. lpp. Nāciju Līgas līgumu sērija, 1931.

3

(4)  Ženēvas Konvenciju ratificējušas visas dalībvalstis, izņemot Maltu.

4

(5)  Sk. ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

5

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| 19.apsvērums |
| “(19) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot brīvības atņemšanu uz īsu laiku vai nepiemērot brīvības atņemšanu gadījumos, kad viltoto banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir neliela vai nodarījums nav izdarīts īpaši smagos apstākļos. Minētajai vērtībai vajadzētu būt mazākai par EUR 5 000, t. i., mazākai par desmitkāršotu euro augstāko nominālvērtību, attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu, un mazākai par EUR 10 000 attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot brīvības atņemšanu uz laiku, kas mazāks par sešiem mēnešiem.” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

19.apsvērums

“(19)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot brīvības atņemšanu uz īsu laiku vai nepiemērot brīvības atņemšanu gadījumos, kad viltoto banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir neliela vai nodarījums nav izdarīts īpaši smagos apstākļos. Minētajai vērtībai vajadzētu būt mazākai par EUR 5 000, t. i., mazākai par desmitkāršotu euro augstāko nominālvērtību, attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu, un mazākai par EUR 10 000 attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot brīvības atņemšanu uz laiku, kas mazāks par sešiem mēnešiem.”

| “(19) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot brīvības atņemšanu uz īsu laiku vai nepiemērot brīvības atņemšanu gadījumos, kad viltoto banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir neliela vai nodarījums nav izdarīts īpaši smagos apstākļos. Minētajai vērtībai vajadzētu būt mazākai par EUR 5 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, t. i., mazākai par desmitkāršotu euro augstāko nominālvērtību, attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu, un mazākai par EUR 10 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot brīvības atņemšanu uz laiku, kas mazāks par sešiem mēnešiem.” |
| --- | --- |

“(19)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot brīvības atņemšanu uz īsu laiku vai nepiemērot brīvības atņemšanu gadījumos, kad viltoto banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir neliela vai nodarījums nav izdarīts īpaši smagos apstākļos. Minētajai vērtībai vajadzētu būt mazākai par EUR 5 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, t. i., mazākai par desmitkāršotu euro augstāko nominālvērtību, attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu, un mazākai par EUR 10 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā attiecībā uz gadījumiem, kad var piemērot brīvības atņemšanu uz laiku, kas mazāks par sešiem mēnešiem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

19. apsvērums jāgroza, lai dotu iespēju dalībvalstīm piemērot proporcionālu sodu saistībā ar nepabeigtām viltotām banknotēm vai monētām, kurām var būt tikai iespējamā nominālvērtība. Iespējamo nominālvērtību uzskata par papildu kritēriju, piemērojot proporcionālu sodu par katru nodarījumu saskaņā ar ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktu.

19. apsvērums jāgroza, lai dotu iespēju dalībvalstīm piemērot proporcionālu sodu saistībā ar nepabeigtām viltotām banknotēm vai monētām, kurām var būt tikai iespējamā nominālvērtība. Iespējamo nominālvērtību uzskata par papildu kritēriju, piemērojot proporcionālu sodu par katru nodarījumu saskaņā ar ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktu.

Turklāt, tā kā kompetento iestāžu atklātās viltotās banknotes vai monētas var būt denominētas valūtās, kas nav euro, vai izskatīties pēc tām, dalībvalstu kompetentajām nacionālajām iestādēm jādod iespēja noteikt šādu viltotu banknošu vai monētu nominālvērtību vai iespējamo nominālvērtību. Tāpēc 19. apsvērums papildus jāgroza, lai noteiktu, ka sodu minimālajos un maksimālajos standartos jāņem vērā viltoto banknošu un monētu valūtās, kas nav euro, nominālvērtība vai iespējamā nominālvērtība.

Turklāt, tā kā kompetento iestāžu atklātās viltotās banknotes vai monētas var būt denominētas valūtās, kas nav euro, vai izskatīties pēc tām, dalībvalstu kompetentajām nacionālajām iestādēm jādod iespēja noteikt šādu viltotu banknošu vai monētu nominālvērtību vai iespējamo nominālvērtību. Tāpēc 19. apsvērums papildus jāgroza, lai noteiktu, ka sodu minimālajos un maksimālajos standartos jāņem vērā viltoto banknošu un monētu valūtās, kas nav euro, nominālvērtība vai iespējamā nominālvērtība.

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

5. pants

“5. pants

Sodi

2.   Direktīvas 3. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētajos gadījumos, kad banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir mazāka par EUR 5 000, un nodarījumi nav izdarīti īpaši smagos apstākļos, dalībvalstis var paredzēt sodu, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu.

3.   Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir vismaz EUR 5 000, piemērojamais maksimālais sods ir brīvības atņemšana vismaz uz astoņiem gadiem.

4.   Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir vismaz EUR 10 000 vai nodarījums izdarīts īpaši smagos apstākļos, piemērojamais

| a) | minimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

minimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz sešiem mēnešiem;

| b) | maksimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz astoņiem gadiem.” |
| --- | --- |

b)

maksimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz astoņiem gadiem.”

“5. pants

Sodi

2.   Direktīvas 3. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētajos gadījumos, kad banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir mazāka par EUR 5 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, un nodarījumi nav izdarīti īpaši smagos apstākļos, dalībvalstis var paredzēt sodu, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu.

3.   Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir vismaz EUR 5 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, piemērojamais maksimālais sods ir brīvības atņemšana vismaz uz astoņiem gadiem.

4.   Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir vismaz EUR 10 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, vai nodarījums izdarīts īpaši smagos apstākļos, piemērojamais

| a) | minimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

minimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz sešiem mēnešiem;

| b) | maksimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz astoņiem gadiem. |
| --- | --- |

b)

maksimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz astoņiem gadiem.

5.   Šī panta 4. punktā noteiktie sodi attiecas arī uz nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un izdarīti īpaši nopietnos apstākļos.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

5. panta 2.–4. punkts jāgroza, lai ļautu piemērot proporcionālu sodu saistībā ar nepabeigtiem banknošu vai monētu viltojumiem, kam var būt tikai iespējama nominālvērtība. Iespējamā nominālvērtība jāuzskata par papildu kritēriju, piemērojot proporcionālu sodu par katru nodarījumu saskaņā ar ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktu.

5. panta 2.–4. punkts jāgroza, lai ļautu piemērot proporcionālu sodu saistībā ar nepabeigtiem banknošu vai monētu viltojumiem, kam var būt tikai iespējama nominālvērtība. Iespējamā nominālvērtība jāuzskata par papildu kritēriju, piemērojot proporcionālu sodu par katru nodarījumu saskaņā ar ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktu.

Turklāt, tā kā kompetento iestāžu atklātās viltotās banknotes vai monētas var būt denominētas valūtās, kas nav euro, vai izskatīties pēc tām, dalībvalstu kompetentajām nacionālajām iestādēm jādod iespēja noteikt šādu viltotu banknošu vai monētu nominālvērtību vai iespējamo nominālvērtību. Tāpēc 5. panta 2.–4. punkts papildus jāgroza, lai noteiktu, ka sodu minimālajos un maksimālajos standartos jāņem vērā viltoto banknošu un monētu valūtās, kas nav euro, nominālvērtība vai iespējamā nominālvērtība.

Turklāt, tā kā kompetento iestāžu atklātās viltotās banknotes vai monētas var būt denominētas valūtās, kas nav euro, vai izskatīties pēc tām, dalībvalstu kompetentajām nacionālajām iestādēm jādod iespēja noteikt šādu viltotu banknošu vai monētu nominālvērtību vai iespējamo nominālvērtību. Tāpēc 5. panta 2.–4. punkts papildus jāgroza, lai noteiktu, ka sodu minimālajos un maksimālajos standartos jāņem vērā viltoto banknošu un monētu valūtās, kas nav euro, nominālvērtība vai iespējamā nominālvērtība.

Visbeidzot, lai palielinātu sodu efektivitāti un to atturošo ietekmi, tiek ieteikts ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktos noziedzīgos nodarījumus, ja tie ir īpaši nopietni, iekļaut 5. panta 4. punkta sodu režīma piemērošanas jomā, papildinot pantu ar jaunu 5. punktu.

Visbeidzot, lai palielinātu sodu efektivitāti un to atturošo ietekmi, tiek ieteikts ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktos noziedzīgos nodarījumus, ja tie ir īpaši nopietni, iekļaut 5. panta 4. punkta sodu režīma piemērošanas jomā, papildinot pantu ar jaunu 5. punktu.

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

10. panta 2. punkts

“2.   Ja vajadzīgos monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus nevar nosūtīt, jo ir nepieciešams tos paturēt kā pierādījumus kriminālprocesā, lai nodrošinātu efektīvu un taisnīgu tiesu un aizdomās turētā nodarījuma izdarītāja tiesības uz aizstāvību, valsts analīzes centram un monētu valsts analīzes centram nekavējoties ir dota piekļuve tiem.”

“2.   Ja vajadzīgos monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus nevar nosūtīt, jo ir nepieciešams tos paturēt kā pierādījumus kriminālprocesā, lai nodrošinātu efektīvu un taisnīgu tiesu un aizdomās turētā nodarījuma izdarītāja tiesības uz aizstāvību, valsts analīzes centram un monētu valsts analīzes centram nekavējoties ir dota piekļuve tiem. Tūlīt pēc procesa noslēgšanās tiesu iestādes šos katra banknošu veida, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, vajadzīgos paraugus nosūta valsts analīzes centram, bet katra monētu veida, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, vajadzīgos paraugus nosūta monētu valsts analīzes centram.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB iesaka gadījumos, kuros monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus nevar nosūtīt, jo ir nepieciešams tos paturēt kā pierādījumus, monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus VAC un MVAC bez kavēšanās nosūtīt pēc attiecīgā procesa beigām.

ECB iesaka gadījumos, kuros monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus nevar nosūtīt, jo ir nepieciešams tos paturēt kā pierādījumus, monētu un banknošu, par kurām pastāv aizdomas, ka tās ir viltotas, paraugus VAC un MVAC bez kavēšanās nosūtīt pēc attiecīgā procesa beigām.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir tā daļa, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir tā daļa, kuru ECB ierosina svītrot.

1

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/14

---

Pārskats par Padomes ieceltajām personām

2013. gada janvāris, februāris, marts, aprīlis un maijs (sociālā joma)

2013/C 179/04

| Komiteja | Pilnvaru termiņa beigas | Publicēts OV | Aizstātā persona | Atkāpšanās no amata/iecelšana | Loceklis/locekļa aizstājējs | Kategorija | Valsts | Amatā ieceltā persona | Piederība | Datums, kad pieņemts Padomes lēmums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2012. | C 294, 29.10.2010. | Andreas GRUBER kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēji | Austrija | Julia ENZELSBERGER kundze | Industriellenvereinigung, Bereich Arbeit und Soziales | 28.1.2013. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2012. | C 294, 29.10.2010. | Sean BAMFORD kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | arodbiedrību pārstāvji | Apvienotā Karaliste | Ben MOXHAM kungs | TUC | 22.4.2013. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2012. | C 294, 29.10.2010. | Agnesa SKUPNÍKOVÁ kundze | atkāpšanās no amata | locekle | valdības pārstāvji | Slovākija | Zuzana KRCHŇAVÁ kundze | Slovākijas Republikas Darba, sociālo un ģimenes lietu ministrija | 13.5.2013. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2012. | C 294, 29.10.2010. | Agnė KUNIGONYTĖ kundze | atkāpšanās no amata | locekle | valdības pārstāvji | Lietuva | Inga LIUBERTĖ kundze | Sociālā nodrošinājuma un darba ministrija | 13.5.2013. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2012. | C 294, 29.10.2010. | Vytautas JURŠĖNAS kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Lietuva | Agnė PECIUKEVIČIENĖ kundze | Sociālā nodrošinājuma un darba ministrija | 13.5.2013. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2013. | L 45, 20.2.2010. | José Manuel dos SANTOS kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Portugāle | Elisabete MOTA kundze | Chefe de Divisão da Regulação das Atividades Externas | 28.1.2013. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2013. | L 45, 20.2.2010. | Luís Nascimento LOPES kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Portugāle | Carlos PEREIRA kungs | Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho | 28.1.2013. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2013. | L 45, 20.2.2010. | Alice RODRIGUES kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājēja | valdības pārstāvji | Portugāle | Diana POLICARPO kundze | Chefe de Divisão de Promoção e Avaliação de Programas e Estudos | 28.1.2013. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Lorenzo FANTINI kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Itālija | Carla ANTONUCCI kundze | DG Relazioni Industriali e Rapporti di Lavoro | 13.5.2013. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Iwona PAWLACZYK kundze | atkāpšanās no amata | locekle | arodbiedrību pārstāvji | Polija | Marzena FLIS kundze | NSZZ “Solidarność” Valsts komisija | 13.5.2013. |
| Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | Ruth LIST kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājēja | darba devēji | Austrija | Elisabeth ZIMMERER kundze | Industriellenvereinigung | 12.2.2013. |
| Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | Pilar IGLESIAS VALCARCE kundze | atkāpšanās no amata | locekle | darba devēji | Spānija | José de la CAVADA HOYO kungs | Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) | 5.3.2013. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | Liina MALK kundze | atkāpšanās no amata | locekle | valdības pārstāvji | Igaunija | Eva PÕLDIS kundze | Igaunijas Sociālo lietu ministrija | 28.1.2013. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | Nils Juhl ANDREASEN kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | darba devēji | Dānija | Charlotte HOUGAARD MØLLER kundze | Dānijas Darba devēju konfederācija | 12.2.2013. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | Ruth LIST kundze | atkāpšanās no amata | locekle | darba devēji | Austrija | Julia ENZELSBERGER kundze | Industriellenvereinigung | 22.4.2013. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | José Luís FORTE kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Portugāle | Manuel ROXO kungs | Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social | 22.4.2013. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | Michele TIRABOSCHI kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Itālija | Aviana BULGARELLI kundze | ISFOL | 13.5.2013. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | Luís Filipe NASCIMENTO LOPES kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Portugāle | José Luís PEREIRA FORTE kungs | Inspetor-Geral do Trabalho | 28.1.2013. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | José Manuel dos SANTOS kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Portugāle | Carlos PEREIRA kungs | Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho | 28.1.2013. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2013. | C 322, 27.11.2010. | Iwona PAWLACZYK kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājēja | arodbiedrību pārstāvji | Polija | Marzena FLIS kundze | NSZZ “Solidarność” Valsts komisija | 22.4.2013. |

Komiteja

Pilnvaru termiņa beigas

Publicēts OV

Aizstātā persona

Atkāpšanās no amata/iecelšana

Loceklis/locekļa aizstājējs

Kategorija

Valsts

Amatā ieceltā persona

Piederība

Datums, kad pieņemts Padomes lēmums

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2012.

C 294, 29.10.2010.

Andreas GRUBER kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēji

Austrija

Julia ENZELSBERGER kundze

Industriellenvereinigung, Bereich Arbeit und Soziales

28.1.2013.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2012.

C 294, 29.10.2010.

Sean BAMFORD kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

arodbiedrību pārstāvji

Apvienotā Karaliste

Ben MOXHAM kungs

TUC

22.4.2013.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2012.

C 294, 29.10.2010.

Agnesa SKUPNÍKOVÁ kundze

atkāpšanās no amata

locekle

valdības pārstāvji

Slovākija

Zuzana KRCHŇAVÁ kundze

Slovākijas Republikas Darba, sociālo un ģimenes lietu ministrija

13.5.2013.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2012.

C 294, 29.10.2010.

Agnė KUNIGONYTĖ kundze

atkāpšanās no amata

locekle

valdības pārstāvji

Lietuva

Inga LIUBERTĖ kundze

Sociālā nodrošinājuma un darba ministrija

13.5.2013.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2012.

C 294, 29.10.2010.

Vytautas JURŠĖNAS kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Lietuva

Agnė PECIUKEVIČIENĖ kundze

Sociālā nodrošinājuma un darba ministrija

13.5.2013.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2013.

L 45, 20.2.2010.

José Manuel dos SANTOS kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Portugāle

Elisabete MOTA kundze

Chefe de Divisão da Regulação das Atividades Externas

28.1.2013.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2013.

L 45, 20.2.2010.

Luís Nascimento LOPES kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Portugāle

Carlos PEREIRA kungs

Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho

28.1.2013.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2013.

L 45, 20.2.2010.

Alice RODRIGUES kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājēja

valdības pārstāvji

Portugāle

Diana POLICARPO kundze

Chefe de Divisão de Promoção e Avaliação de Programas e Estudos

28.1.2013.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Lorenzo FANTINI kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Itālija

Carla ANTONUCCI kundze

DG Relazioni Industriali e Rapporti di Lavoro

13.5.2013.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Iwona PAWLACZYK kundze

atkāpšanās no amata

locekle

arodbiedrību pārstāvji

Polija

Marzena FLIS kundze

NSZZ “Solidarność” Valsts komisija

13.5.2013.

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

Ruth LIST kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājēja

darba devēji

Austrija

Elisabeth ZIMMERER kundze

Industriellenvereinigung

12.2.2013.

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

Pilar IGLESIAS VALCARCE kundze

atkāpšanās no amata

locekle

darba devēji

Spānija

José de la CAVADA HOYO kungs

Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

5.3.2013.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

Liina MALK kundze

atkāpšanās no amata

locekle

valdības pārstāvji

Igaunija

Eva PÕLDIS kundze

Igaunijas Sociālo lietu ministrija

28.1.2013.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

Nils Juhl ANDREASEN kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

darba devēji

Dānija

Charlotte HOUGAARD MØLLER kundze

Dānijas Darba devēju konfederācija

12.2.2013.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

Ruth LIST kundze

atkāpšanās no amata

locekle

darba devēji

Austrija

Julia ENZELSBERGER kundze

Industriellenvereinigung

22.4.2013.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

José Luís FORTE kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Portugāle

Manuel ROXO kungs

Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social

22.4.2013.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

Michele TIRABOSCHI kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Itālija

Aviana BULGARELLI kundze

ISFOL

13.5.2013.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

Luís Filipe NASCIMENTO LOPES kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Portugāle

José Luís PEREIRA FORTE kungs

Inspetor-Geral do Trabalho

28.1.2013.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

José Manuel dos SANTOS kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Portugāle

Carlos PEREIRA kungs

Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho

28.1.2013.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2013.

C 322, 27.11.2010.

Iwona PAWLACZYK kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājēja

arodbiedrību pārstāvji

Polija

Marzena FLIS kundze

NSZZ “Solidarność” Valsts komisija

22.4.2013.

---

Eiropas Komisija

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/17

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 24. jūnijs

2013/C 179/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3086 |
| JPY | Japānas jena | 128,54 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4590 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85115 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8884 |
| CHF | Šveices franks | 1,2241 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0400 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,865 |
| HUF | Ungārijas forints | 299,97 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7016 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3500 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5408 |
| TRY | Turcijas lira | 2,5445 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4246 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3797 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1520 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6969 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6746 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 521,12 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,2811 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0415 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4775 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 997,20 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2112 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,433 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,0660 |
| THB | Taizemes bāts | 40,724 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9575 |
| MXN | Meksikas peso | 17,5222 |
| INR | Indijas rūpija | 78,1230 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3086

JPY

Japānas jena

128,54

DKK

Dānijas krona

7,4590

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85115

SEK

Zviedrijas krona

8,8884

CHF

Šveices franks

1,2241

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0400

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,865

HUF

Ungārijas forints

299,97

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7016

PLN

Polijas zlots

4,3500

RON

Rumānijas leja

4,5408

TRY

Turcijas lira

2,5445

AUD

Austrālijas dolārs

1,4246

CAD

Kanādas dolārs

1,3797

HKD

Hongkongas dolārs

10,1520

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6969

SGD

Singapūras dolārs

1,6746

KRW

Dienvidkorejas vona

1 521,12

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,2811

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0415

HRK

Horvātijas kuna

7,4775

IDR

Indonēzijas rūpija

12 997,20

MYR

Malaizijas ringits

4,2112

PHP

Filipīnu peso

57,433

RUB

Krievijas rublis

43,0660

THB

Taizemes bāts

40,724

BRL

Brazīlijas reāls

2,9575

MXN

Meksikas peso

17,5222

INR

Indijas rūpija

78,1230

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6945 – ABB/Power-One)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 179/06

| 1. | Komisija 2013. gada 17. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā Šveicē bāzēts uzņēmums ABB Ltd, kas ir ABB grupas galvenais mātes uzņēmums, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē nozīmē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Power-One Inc., iegādājoties akcijas ar uzņēmuma Verdi Acquisition Corporation starpniecību, kas ir ABB Ltd netieši piederošs meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 17. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā Šveicē bāzēts uzņēmums ABB Ltd, kas ir ABB grupas galvenais mātes uzņēmums, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē nozīmē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Power-One Inc., iegādājoties akcijas ar uzņēmuma Verdi Acquisition Corporation starpniecību, kas ir ABB Ltd netieši piederošs meitasuzņēmums.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums ABB Ltd: enerģijas un automatizācijas tehnoloģiju izstrāde un piegāde, kas ļauj sabiedrisko pakalpojumu un ražošanas nozares klientiem uzlabot sniegumu, vienlaikus ierobežojot ietekmi uz vidi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums ABB Ltd: enerģijas un automatizācijas tehnoloģiju izstrāde un piegāde, kas ļauj sabiedrisko pakalpojumu un ražošanas nozares klientiem uzlabot sniegumu, vienlaikus ierobežojot ietekmi uz vidi,

| — | uzņēmums Verdi Acquisition Corporation: tikai kontrolakciju sabiedrība, kurai piederēs visas akcijas Power-One, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Verdi Acquisition Corporation: tikai kontrolakciju sabiedrība, kurai piederēs visas akcijas Power-One,

| — | uzņēmums Power-One Inc.: atjaunojamās enerģijas ierīču konvertētāju, elektroapgādes produktu un tīkla elektroenerģijas sistēmu ražošana un piegāde. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Power-One Inc.: atjaunojamās enerģijas ierīču konvertētāju, elektroapgādes produktu un tīkla elektroenerģijas sistēmu ražošana un piegāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6945 – ABB/Power-One uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6945 – ABB/Power-One uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/19

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 179/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“MELOCOTÓN DE CALANDA”

EK Nr.: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — | ☒ | Marķējums |
| — | ☒ | Valsts prasības |
| — | ☒ | Citur (pārbaudes struktūra) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—



Saikne

—

☒

Marķējums

—

☒

Valsts prasības

—

☒

Citur (pārbaudes struktūra)

2.   Grozījuma veids

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījumi

3.1.   Produkta apraksts

Krāsa. Apraksts grozīts attiecībā uz krāsu, lai varētu norādīt arī to, ka augļi vienā pusē var būt sarkani. Tas ir parastās lauksaimnieciskās prakses uzlabošanās rezultāts – ja cilmes vietas nosaukumā ietilpstošo šķirņu eksemplārus uzpotē uz plūmes koka potcelma, dažiem augļiem ienākšanās laikā viena puse iekrāsojas sarkana. Šī īpatnība neietekmē produkta kvalitāti un nekādā gadījumā nevar tikt uzskatīta par negatīvu iezīmi; tāpēc šo grozījumu uzskata par nepieciešamu produkta apraksta papildinājumu – pievienot attiecīgu piebildi, ka augļiem var būt minētā sarkanā krāsa.

Cietība. Grozītas augļu cietības galējās vērtības, nosakot, ka augļu izturība pret mehānisku spiedienu nedrīkst būt zemāka par 3 kg/0,5 cm2, bet svītrojot augstāko robežvērtību. Šādi rīkoties prasa Regulatīvās padomes iegūto datu analīzes rezultāti: minētā padome 10 gadu laikā veikusi kvalitātes pārbaudes attiecībā uz dažādām šķirnēm, kuras atļauts izmantot “Melocotón de Calanda” ražošanai. Ievērojot šo mainību, ir konstatēts, ka visu noteikto kvalitātes parametru (cietība, cukuru saturs, augļu lielums kalibrējot) apvienojums dara pieņemamu cietības mainību noteiktajās robežās, nepasliktinot produkta kvalitāti. Dažām šķirnēm augļu cietība ir nedaudz samazinājusies, kas nenozīmē to bojāšanos, un šādus augļus visvairāk pieprasa klienti atsevišķās Eiropas valstīs; līdzīgā kārtā dažas šķirnes var pārsniegt norādīto 5,5 kg/0,5 cm2 mehāniskā spiediena izturības robežu, tomēr tie nav nenobrieduši augļi, jo to kvalitāti nosaka cukuru saturs tajos.

3.2.   Izcelsmes apliecinājums

Otrajā punktā svītrotas atsauces uz Regulatīvo padomi.

Trešais punkts svītrots, bet 4. punkts grozīts tā, lai tas atbilstu UNE-EN 45011 standarta prasībām saskaņā ar sertifikācijas programmu, ko izveidojusi Regulatīvā padome – pārbaudes struktūra, kuru ENAC (Spānijas valsts akreditācijas iestāde) akreditējusi 2010. gadā.

3.3.   Ražošanas metode

Svītrota atsauce uz Regulatīvo padomi; šī atsauce bija minēta daļā par augļu izcelsmi.

Attiecībā uz retināšanu noteikts maksimālais veikšanas laiks, bet svītrots pabeigšanas datums. Savukārt attiecībā uz maisiņu uzmaukšanu svītrots 9 nedēļu minimālais periods, jo pēdējo datumu, kad minētā darbība jāuzsāk, skaita attiecībā pret retināšanu. Šis grozījums kļuvis vajadzīgs klimata pārmaiņu dēļ, kā arī tādēļ, ka notiek pāreja no ģimenes saimniecībām uz lielākas platības plantācijām, attīstās audzēšanas sistēmas, pārveidojas tradicionālās ieražas, un līdz ar to retināšanas un maisiņu uzmaukšanas darbi var prasīt ilgākus laika sprīžus. Abi šie darbi ir saskaņā ar labu lauksaimniecības praksi, un to veikšanas termiņš nav nosacījums ar šo ACVN apzīmētā produkta galīgās kvalitātes garantēšanai.

Attiecībā uz ražas novākšanu, saņemšanu un pagaidu uzglabāšanu, specifikācijas B sadaļā izklāstītie produkcijas pārbaužu kritēriji saglabājas, bet precizēts šādu pārbaužu veikšanas posma ilgums, kas iepriekšējā tekstā bija tāds, ka varētu maldināt. Cietības un cukuru satura mērīšanai lauka apstākļi (ražas novākšanas posms) nav optimālākie.

Attiecībā uz iepakošanu grozīta šīs sadaļas redakcija, lai norādītu, ka, ņemot vērā produkcijas noformējuma lielo dažādību, produkciju var piedāvāt tirdzniecībā iepakojumos, kur augļi ir izvietoti vienā vai vairākās kārtās tā, lai vienmēr būtu droši, ka produkts netiks bojāts un ka iepakojumi vai paliktņi būs lietojami tikai vienreiz.

Pievienots arī šāds teikums (kas agrāk ietilpa B sadaļā): “Produkta sagatavošana un iesaiņošana veicama ražošanas apgabalā”.

Turklāt svītrota pēdējā daļa attiecībā uz sertifikāciju, jo uz to attiecas nevis šī sadaļa, bet gan D sadaļa.

3.4.   Marķējums

Pirmajā daļā attiecībā uz numurēto etiķeti vārds „etiķete” (“etiqueta”) aizstāts ar vārdu “kontroletiķete” (“contraetiqueta”), kā arī svītrotas atsauces uz Regulatīvo padomi.

Turklāt otrā daļa svītrota.

3.5.   Valsts prasības

Atjauninātas atsauces uz valsts tiesību aktiem, kas publicēti pēc šīs specifikācijas sākotnējās apstiprināšanas.

3.6.   Citur

Grozīts G punkts (Pārbaudes struktūra), lai tas atbilstu spēkā esošajiem tiesību aktiem, ņemot vērā to, ka iepriekšējā tekstā ir norādes uz novecojušiem tiesību aktiem un ka pārbaudes struktūra aprakstīta nepareizi. Turklāt izdarīts labojums, norādot ACVN “Melocotón de Calanda” Regulatīvās padomes jauno adresi.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

“MELOCOTÓN DE CALANDA”

EK Nr.: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

“Melocotón de Calanda”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Produkts “Melocotón de Calanda” ir svaigi augļi, kas izaudzēti no Prunus persica Sieb. et Zucc. sugas auga, kas pieder pie vietējās varietātes, kura pazīstama ar nosaukumu “Amarillo tardío” (dzeltenā vēlīnā), un tās selekcionētajiem kloniem “Jesca”, “Evaisa” un “Calante”, ko audzē saskaņā ar tradicionālo paņēmienu – kokā esošajiem augļiem uzmaucot maisiņus.

Aizsargātās šķirnes. Ar cilmes vietas nosaukumu “Melocotón de Calanda” aizsargātie persiki izsaudzēti vienīgi no apgabala vietējās šķirnes, kas tautā pazīstama ar nosaukumu “Amarillo tardío”, un tās selekcionētajiem kloniem “Jesca”, “Evaisa” un “Calante”.

Produkta īpašības. Persiki, kas apzīmēti ar cilmes vietas nosaukumu “Melocotón de Calanda”, ir Ekstra un I šķiras augļi saskaņā ar persiku kvalitātes standartiem, kas noteikti ar Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē; turklāt augļiem jāatbilst arī šādām prasībām:

| ĀRĒJAIS IZSKATS | Augļiem jābūt veseliem, slimību neskartiem un tīriem, bez redzamiem svešķermeņiem un liekā mitruma, bez neraksturīgas smaržas vai garšas, jo uz augļiem, kamēr tie ir kokā, uzmauc maisiņus. |
| --- | --- |
| KRĀSA | No krēmdzeltenas līdz salmu dzeltenai, augļiem viena puse var būt sarkana. Pieļaujami antociāna punktiņi vai svītriņas, taču iekrāsošanās zaļos vai oranždzeltenos toņos nav pieļaujama, jo tas liecina par augļu pārgatavošanos. |
| LIELUMS KALIBRĒJOT | Augļu izmērs (diametrs) nedrīkst būt mazāks par 73 mm – tas atbilst kvalitātes standarta AA kategorijai. |
| CIETĪBA | Tā ir augļu izturība pret mehānisku spiedienu, to izsaka kg/0,5 cm2, un tai jābūt > 3 kg/0,5 cm2. |
| CUKURI | Vismaz 12 grādi Briksa. |

ĀRĒJAIS IZSKATS

Augļiem jābūt veseliem, slimību neskartiem un tīriem, bez redzamiem svešķermeņiem un liekā mitruma, bez neraksturīgas smaržas vai garšas, jo uz augļiem, kamēr tie ir kokā, uzmauc maisiņus.

KRĀSA

No krēmdzeltenas līdz salmu dzeltenai, augļiem viena puse var būt sarkana. Pieļaujami antociāna punktiņi vai svītriņas, taču iekrāsošanās zaļos vai oranždzeltenos toņos nav pieļaujama, jo tas liecina par augļu pārgatavošanos.

LIELUMS KALIBRĒJOT

Augļu izmērs (diametrs) nedrīkst būt mazāks par 73 mm – tas atbilst kvalitātes standarta AA kategorijai.

CIETĪBA

Tā ir augļu izturība pret mehānisku spiedienu, to izsaka kg/0,5 cm2, un tai jābūt > 3 kg/0,5 cm2.

CUKURI

Vismaz 12 grādi Briksa.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Augļu sagatavošanai un iepakošanai jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, lai novērstu produkta bojāšanos liekas pārcilāšanas dēļ vai tādēļ, ka tas pārvadāts, nebūdams pareizi sagatavots un iepakots. Turklāt, ņemot vērā to, ka “Melocotón de Calanda” ir augļi, kas rūpīgi apstrādāti, uzmaucot tiem maisiņus tad, kad tie ir kokā, un ko novāc tādā gatavības pakāpē, kādā to organoleptiskās kvalitātes īpašības ir visizteiktākās, jebkāda papildu pārvadāšana vai uzglabāšana var pasliktināt to īpašības 3.2. punktā aprakstītā ārējā izskata un krāsas ziņā.

Tādēļ iepakošana ražošanas apgabalā ir vajadzīga, lai saglabātu produkta sevišķās īpašības un kvalitāti un vienlaikus, izmantojot īpašu kontroles sistēmu, garantētu produkta izsekojamību un izcelsmi līdz tā nosūtīšanai galīgajam patērētājam.

Produktu “Melocotón de Calanda” var piedāvāt tirdzniecībā iepakojumos, kur augļi ir izvietoti vienā vai vairākās kārtās tā, lai vienmēr būtu droši, ka produkts netiks bojāts. Minētie iepakojumi vai paliktņi ir lietojami tikai vienreiz.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Iesaiņošanas un iepakošanas uzņēmumiem, kas ieguvuši atbilstības sertifikātu, obligāti jāizmanto iepakojuma etiķetes, uz kurām ir norāde “Cilmes vietas nosaukums “Melocotón de Calanda”” («Denominación de Origen “Melocotón de Calanda”») blakus numurētām kontroletiķetēm, kas aizstāj sertifikātu un ļauj izsekot produktu tā tirdzniecības laikā.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ar ACVN “Melocotón de Calanda” apzīmēto persiku ražošanas apgabals ir komarka – dabas reģions –, kas atrodas Aragonas autonomās pašvaldības (Comunidad Autónoma de Aragón) teritorijas austrumdaļā starp Teruel un Zaragoza provinci.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:

Aguaviva, Albalate del Arzobispo, Alcañiz, Alcorisa, Alloza, Andorra, Arens de Lledó, Ariño, Berge, Calaceite, Calanda, Caspe, Castelserás, Castelnou, Castellote, Chiprana, Cretas, Escatrón, Fabara, Fayón, Foz-Calanda, Fuentespalda, Híjar, Jatiel, La Fresneda, La Ginebrosa, La Puebla de Híjar, Lledó, Maella, Más de las Matas, Mazaleón, Mequinenza, Molinos, Nonaspe, Oliete, Parras de Castellote, Samper de Calanda, Sástago, Seno, Torre de Compte, Urrea de Gaén, Valderrobres, Valdeltormo un Valjunquera.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vēsturiskā saikne. Produkta “Melocotón de Calanda” ražošanai izmantojamās šķirnes ir vietējās ražošanas apgabala šķirnes, ko dabiskās selekcijas ceļā izaudzējuši augļkopji, kuri laika gaitā atlasījuši klonus, kas vislabāk pielāgojušies apgabala ģeogrāfiskajiem apstākļiem. Viduslaiku dokumentos atrodamas ziņas par to, ka Aragonā persiks bijis pazīstams ar nosaukumu “presec” vai “prisco”, kā to Kalandas (Calanda) apgabalā apzīmē vēl šodien. 1895. gadā izdotais botāniķa J. Pardo Sastrón darbs ir svarīgs dokuments, kas liecina par persiku koku pārpilnību šajā apgabalā un par to, ka no Kalandas uz Parīzes 1867. gada izstādi sūtīti saulē žāvēti persiku gabaliņi bez kauliņiem (orejones). Universālās ilustrētās Espasa Calpe enciklopēdijas 1933. gada izdevumā šķirklī „Calanda” ir atsauce uz persiku koku nozīmi Teruel apgabalā un persiku gabaliņu rūpnieciskās ražošanas nozari. Saskaņā ar oficiālās 1953. gada statistikas datiem Kalandā pastāvējusi konservu rūpniecība, kas iekonservēja sīrupā aptuveni 4 000 kastes apgabalā izaudzētu persiku.

Saskaņā ar vēsturiskām liecībām nosaukums “Melocotón de Calanda” kļuva pazīstams pagājušā gadsimta 40. gados tādēļ, ka pieauga šīs kultūras apjoms un rezultātā bija grūtāk apkarot Vidusjūras augļmušu (Ceratitis capitata); tāpēc augļiem sāka maukt virsū maisiņus, lai novērst kukaiņu uzbrukumus. Augļkopībai veltītās publikācijās 60. gados parādās atsauces uz “Melocotón de Calanda”, bet 70. gados šiem augļiem vairākus gadus pēc kārtas piešķirti dažādi apbalvojumi Valsts augļkopības gadatirgū Leridā (Lérida). Savukārt 80. gadu sākumā sāk runāt par to, ka “Melocotón de Calanda” vajadzētu kļūt par produktu ar cilmes vietas nosaukumu, un lielāko valsts tirgu (Mercamadrid un Mercabarna) statistikas datos minētajās atsaucēs šie augļi identificēti ar attiecīgo ģeogrāfisko nosaukumu.

Saikne ar dabas vidi. “Melocotón de Calanda” audzēšanas apgabals atrodas Martín, Guadalope un Matarraña upes ielejās – to iztekas ir Ibērijas masīva priekškalnēs; tās nes valgmi apgabalam, kas pazīstams ar nosaukumu Bajo Aragón (Lejasaragona), un ietek Ebrā (Ebro). Tātad šis apgabals aizņem Ebras ielejas dienvidaustrumu daļu.

Zeme tur ir līdzena vai nedaudz pauguraina, tās augstums virs jūras līmeņa ir no 122 metriem (Caspe) līdz 325 metriem (Alcañiz), bet Kalandā sasniedz 466 metrus. Reljefs lielākoties ir samērā plakans, un to caurvij blīvāks vai skrajāks upju tīkls. Augsnes ir kaļķainas, tajās ir karbonātu un ģipša horizonti, kas veidoti no ezeru apgabalam raksturīgiem miocēna nogulumiem silta un sausa klimata apstākļos.

Gada vidējais nokrišņu daudzums Caspe ir 327,9 mm, Albalate del Arzobispo – 361,1 mm, bet Alcañiz – 367,9 mm. Vislietainākie mēneši ir maijs un oktobris, un nokrišņu sadalījums pa gadalaikiem ir šāds: pavasarī aptuveni 27 %, vasarā 20 %, rudenī 34 % un ziemā 19 %.

Gada vidējā temperatūra Albalate del Arzobispo un Alcañiz ir 14,3 °C, bet Caspe tā ir 15 °C; tās ir augstākās vidējās temperatūras, kādas sastopamas Ebras ielejas centrālajā daļā. Maksimālā temperatūra Alcañiz vidēji ir 19,9 °C, Albalate del Arzobispo – vidēji 20,1 °C un Caspe – vidēji 20,6 °C, bet vidējās minimālās temperatūras – attiecīgi 8,8 °C, 8,5 °C un 9,3 °C. Visaugstākā vidējā temperatūra reģistrēta jūlijā: Alcañiz tā ir 24,2 °C, bet Caspe tā ir 25,1 °C, savukārt viszemākā temperatūra ir janvārī: 5,6 °C Alcañiz un 6,7 °C Albalate de Arzobispo. Šie dati liecina, ka gada temperatūras svārstību amplitūda ir liela – vairāk par 18 °C; šādi rādītāji atbilst kontinentāla klimata apstākļiem, kādi valda Ebras ieplakas centrālajā daļā.

No marta līdz oktobrim novērojamas maksimālās temperatūras, kas pārsniedz 25 °C, kaut arī biežāk tās sastopamas no maija, kad pusē no šā mēneša dienām temperatūra pārsniedz minēto maksimālo rādītāju, līdz oktobrim, kad tik augsta temperatūra ir 5–10 dienas. Vasaras mēnešos temperatūra dienā pārsniedz 25 °C, bet vidējā maksimālā temperatūra pārsniedz 35 °C (jūlijā Albalate un Alcañiz 37,2 °C, bet Caspe 38,3 °C).

Cita šā apgabala klimatam raksturīga parādība ir “termiskā inversija”. Ziemā anticiklonu periodos aukstais gaiss uzkrājas zemākajos atmosfēras slāņos, veidodams ilgstošu un aukstu miglu ar maksimālo temperatūru, kas nesasniedz 6 °C, turpretī augstienēs, kur nav miglas, maksimālā temperatūra var pārsniegt 15 °C.

5.2.   Produkta specifika

Audzēšanas apstākļi. Visiem šīs šķirnes kloniem morfoloģiskās un šķirnes identifikācijas īpašības saskaņā ar Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) (International Union for the Protection of New Varieties of Plants (U.P.O.V.)) standartiem ir praktiski ļoti līdzīgas, tomēr tās atšķiras veselīguma ziņā, kā arī ar produktivitāti, lielumu un augļa formu; šo atšķirību dēļ 1980. gadā tika uzsākts klonu selekcijas darbs, lai šos aspektus uzlabotu. Cita šo klonu īpašība ir augļu vēlīnais nogatavošanās laiks – no septembra beigām līdz novembra sākumam –, dzeltenais krāsojums un mīkstuma cietība.

Pēc nogatavošanās laika klonus var iedalīt šādās grupās:

| “San Miguel” jeb agrīnie | Augļi ienākas no 20. septembra līdz 5. oktobrim. |
| --- | --- |
| “Del Pilar” | Augļi ienākas no 5. oktobra līdz 15. oktobrim. Tos dēvē arī par “8. oktobra augļiem”. |
| Vēlīnie | Augļi ienākas no 15. oktobra līdz ražas novākšanas laika beigām, bet dažos noteiktā apgabala apvidos – līdz novembra sākumam. |

“San Miguel” jeb agrīnie

Augļi ienākas no 20. septembra līdz 5. oktobrim.

“Del Pilar”

Augļi ienākas no 5. oktobra līdz 15. oktobrim. Tos dēvē arī par “8. oktobra augļiem”.

Vēlīnie

Augļi ienākas no 15. oktobra līdz ražas novākšanas laika beigām, bet dažos noteiktā apgabala apvidos – līdz novembra sākumam.

Fizioloģiskajā ziņā šķirni ‘Amarillo tardío’ veido kloni, kam vajadzīgs ne tikai liels skaits aukstuma stundu, lai pārtrauktu ziemas miera periodu, – vismaz 1 000 stundu gadā, bet arī ilgs vasaras periods, lai pabeigtos augļu nogatavošanās, jo tie ienākas ļoti lēni.

Šķirnes botāniskais raksturojums saskaņā ar UPOV ir šāds.

| Koks | Spēcīgs ar stāvu stumbru un stipru “Red Haven” šķirnes tipa zarotni. Ziedpumpuri pretstatā citām šķirnēm neveidojas uz spēcīgajiem jauktajiem zariem, bet gan uz trauslajiem tā sauktajiem „maija ziedpušķu” veida dzinumiem; tāpēc šai šķirnei augļkoku apgriešana augļu attīstības nodrošināšanai ir atšķirīga. |
| --- | --- |
| Lapa | Liela, nierveida, lapas kātiņš izdala nektāru. Rudens lapkritis ir vēlīns; lapas, iekrāsojušās raksturīgajā zeltainajā krāsā, ilgi paliek uz koka. |
| Zieds | Ziedēšana ir vidēji vēlīna, nedaudz vēlāka par ‘Red Haven’, taču noteikti tā noris martā. Ziedpumpuru biezība ir liela, un ziedēšana ilgst no 12 līdz 18 dienām. Ziedlapiņas ir lielas un noapaļotas, bāli sārtas, un auglenīcas drīksna ir tādā pašā augstumā kā putekšņlapu putekšnīcas. |
| Auglis | Liels vai ļoti liels, diametrā lielāks par 73 mm un svarā pārsniedz 200 g. Krāsojums krēmdzeltens līdz salmu dzeltens, pilnīgi viendabīgs papīra aizsargmaisiņa dēļ, kuros auglis attīstās, taču var būt ar vieglu antociāna pigmentējumu.
  Miziņas apmatojums ir vājš, un mīkstums ir ļoti stingrs, pilnīgi dzeltens bez antociāna pigmentējuma, tāda nav arī ap kauliņu, pie kā mīkstums piekļauts pilnīgi. Kauliņš ir olveida un mazs salīdzinājumā ar augļa lielumu. |

Koks

Spēcīgs ar stāvu stumbru un stipru “Red Haven” šķirnes tipa zarotni. Ziedpumpuri pretstatā citām šķirnēm neveidojas uz spēcīgajiem jauktajiem zariem, bet gan uz trauslajiem tā sauktajiem „maija ziedpušķu” veida dzinumiem; tāpēc šai šķirnei augļkoku apgriešana augļu attīstības nodrošināšanai ir atšķirīga.

Lapa

Liela, nierveida, lapas kātiņš izdala nektāru. Rudens lapkritis ir vēlīns; lapas, iekrāsojušās raksturīgajā zeltainajā krāsā, ilgi paliek uz koka.

Zieds

Ziedēšana ir vidēji vēlīna, nedaudz vēlāka par ‘Red Haven’, taču noteikti tā noris martā. Ziedpumpuru biezība ir liela, un ziedēšana ilgst no 12 līdz 18 dienām. Ziedlapiņas ir lielas un noapaļotas, bāli sārtas, un auglenīcas drīksna ir tādā pašā augstumā kā putekšņlapu putekšnīcas.

Auglis

Liels vai ļoti liels, diametrā lielāks par 73 mm un svarā pārsniedz 200 g. Krāsojums krēmdzeltens līdz salmu dzeltens, pilnīgi viendabīgs papīra aizsargmaisiņa dēļ, kuros auglis attīstās, taču var būt ar vieglu antociāna pigmentējumu.

Miziņas apmatojums ir vājš, un mīkstums ir ļoti stingrs, pilnīgi dzeltens bez antociāna pigmentējuma, tāda nav arī ap kauliņu, pie kā mīkstums piekļauts pilnīgi. Kauliņš ir olveida un mazs salīdzinājumā ar augļa lielumu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Klimatisko apstākļu ietekme uz augļu kvalitāti ir labi pazīstams augļkoku kultūru faktors šajā zemē. Dažos apgabalos valdošie klimatiskie apstākļi un ik gadu novērojamie kontrasti vienā un tai pašā vietā izceļ to, cik svarīga ir klimata ietekme uz ražas kvalitāti.

Šai ziņā būtiskākais faktors, kas nosaka augļa galvenās organoleptiskās īpašības, ir temperatūra. Pirmām kārtām jānorāda, ka, izņemot ekstremālus gadījumus, temperatūrai ir lielāka ietekme uz persiku koka ražību nekā nokrišņiem (mitruma nepietiekamība), jo lielākā daļa (95 %) persiku kokiem apstādīto platību ir aprīkotas ar apūdeņošanas sistēmu.

Galveno klimatisko faktoru vidū, kuri ir veicinājuši Lejasaragonas vēlīno persiku koku vietējo šķirņu attīstību un audzēšanu, ir šā ģeogrāfiskā apgabala ziemas temperatūras, kas nodrošina pietiekami daudz aukstuma stundu, kas šīm ļoti prasīgajām šķirnēm vajadzīgas ziemas miera perioda (no lapkriša līdz ziedēšanas sākumam) pabeigšanai.

No augu fizioloģijas viedokļa raugoties, šķirni “Amarillo Tardío” veido kloni, kam vajadzīgs liels skaits aukstuma stundu, lai pabeigtu ziemas miera periodu, – vismaz 1 000 stundu gadā.

Lejasaragonā aukstuma stundu skaits novembrī, decembrī un janvārī kopā ir pietiekams, lai pilnībā apmierinātu šai kultūrai noteiktās vajadzības, – ikgadējais aukstuma stundu skaists apgabalā pārsniedz 950.

Turklāt ziedēšanas un augļu aizmešanās laikā negatīvajām temperatūrām jābūt tuvām nullei, lai ziedpumpuri un līdz ar to augļi varētu normāli attīstīties vajadzīgajā skaitā, jo augļu lielums ir tieši saistīts ar temperatūrām, kādas ir pēcziedēšanas posmā, konkrēti, laikposmā starp pilnziedu (F2) un F2 + 40 dienām. Ir skaidri pierādīts (Warrington u. c., 1999), ka šūnas aug astoņas reizes straujāk, ja maksimālā/minimālā temperatūra no 9/3 °C paaugstinās līdz 25/15 °C. Bet, ja ir auksts, šūnas ir mazākas un to ir mazāk, līdz ar to mazāks ir arī augļa galīgais lielums.

Cits svarīgs aspekts ir temperatūru piemērotība visa veģetācijas posma laikā, it īpaši septembrī un oktobrī – tas ļauj pabeigt šo šķirņu persikkoku veģetatīvo un reproduktīvo attīstību.

Lejasaragonā no marta līdz oktobrim novērojamas maksimālās temperatūras, kas pārsniedz 25 °C, kaut arī biežāk tās sastopamas no maija, kad pusē no šā mēneša dienām temperatūra pārsniedz minēto maksimumu, līdz oktobrim, kad tik augsta temperatūra ir 5–10 dienas. Vasaras mēnešos temperatūra dienā pārsniedz 25 °C, bet vidējā maksimālā temperatūra pārsniedz 35 °C (jūlijā Albalate un Alcañiz tā ir 37 °C, bet Caspe tā ir 38 °C).

Temperatūras, kādas noteiktajā apgabalā novērojamas visu gadu, Kalandas dzeltenās vēlīnās (“Tardío amarillo de Calanda”) šķirnes persikkokiem, kuriem ir garš veģetācijas periods, ļauj pabeigt veģetatīvo un reproduktīvo attīstību.

Tādējādi, kamēr ziemas temperatūras ļauj nodrošināt tik daudz aukstuma stundu, cik vajadzīgs ziemas miera perioda izbeigšanai, maigais klimats, kāds valda visu veģetācijas perioda laiku (no marta līdz novembrim), dara iespējamu to, ka šo šķirņu persikkoki dod augstas kvalitātes augļus.

Rezultāti, kas iegūti, novērtējot “Tardío amarillo de Calanda” šķirnes selekcionētos klonus (“Jesca”, “Evaisa” un “Calante”) eksperimentālā saimniecībā, kas Aragonas valdībai pieder Alkaņisā (Alcañiz) (viena no pašvaldībām, kuras teritorijā audzē ar šo ACVN apzīmētos persikus), liecina, ka izcelsmes apgabalā četru gadu laikā (2000., 2001., 2003. un 2004.) augļiem Briksa grādos izteiktais parametrs pārsniedz 14, augļi bija liela izmēra un to mīkstums bija stingrs – tās ir šo persiku galvenās īpašības.

Ar ACVN “Melocotón de Calanda” apzīmēto persiku audzēšanai atļauts izmantot veģetatīvo materiālu, kas pieder pie “Tardío amarillo” šķirnes.

Tā ir ražošanas apgabala vietējā šķirne, kas izkopta gadsimtu gaitā to koku dabiskās selekcijas ceļā, kuri izaudzēti no vislabāko agronomisko īpašību apveltīto koku augļu sēklām un kurus augļkopji paši izplatīja, veģetatīvi pavairojot tos eksemplārus, kuri vislabāk pielāgojās apgabala augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, tādējādi radot autentisku „šķirni”.

1980. gadā aizsākās “Tardío amarillo” šķirnes veselīgāko klonu selekcija, ko Aragonas valdības Lauksaimnieciskās pētniecības un paplašināšanas dienesti (Servicios de Investigación Agraria y Extensión Agraria del Gobierno de Aragón) veica ar mērķi uzlabot kvalitāti produktam, ko tirdzniecībā pārdod ar nosaukumu “Melocotón de Calanda”, un izveidot tā standartu. Tādēļ “Melocotón de Calanda” ražošanas apgabalā tika meklēti reprezentatīvākie “Tardío amarillo” šķirnes kloni ar labākajām agronomiskajām īpašībām un lielākajiem augļiem (Espada u. c., 1991). Šīs sākotnējās selekcijas rezultātā Spānijas augu šķirņu birojs (Oficina Española de Variedades Vegetales), kas pieder pie Lauksaimniecības ministrijas, varēja reģistrēt un noteikt par aizsargājamām šādas šķirnes: “Jesca” (reģistr. num.: 1989/2450), “Calante” (reģistr. num.: 1989/2447) un “Evaisa” (reģistr. num.: 1989/2449), kas patlaban veido ar ACVN “Melocotón de Calanda” apzīmētā produkta ražošanas bāzi.

SECINĀJUMS. Šķirne “Tardíos amarillos de Calanda” un tās selekcionētie kloni ir rezultāts, kas panākts, pielāgojot tos šķirnes izcelsmes videi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/02_Alimentos_calidad_diferenciada/pliegodecondicionesMelocotondeCalanda.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Skat. 3. atsauci.

---

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/27

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 179/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EK Nr.: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — |  | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — |  | Marķējums |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Cita (norādīt, kura) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—



Ražošanas metode

—



Saikne

—



Marķējums

—



Valsts prasības

—



Cita (norādīt, kura)

2.   Grozījuma(-u) veids

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkumā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkumā

—



Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i)

| 1. | “Třeboňský kapr” gaļas sastāvs:






  a) | kopsavilkuma 4.2. punkta ceturtajā daļā norādīts šāds karpas gaļas procentuālais sastāvs: sausna 23 %, olbaltumvielas 19,2 %, tauki 2,6 %; |
| --- | --- | --- |

1.

“Třeboňský kapr” gaļas sastāvs:

a)

kopsavilkuma 4.2. punkta ceturtajā daļā norādīts šāds karpas gaļas procentuālais sastāvs: sausna 23 %, olbaltumvielas 19,2 %, tauki 2,6 %;

| b) | specifikācijas 4.2. punkta priekšpēdējā daļā norādīts šāds karpas gaļas procentuālais sastāvs:
  “Třeboňský kapr” gaļas īpašības: sausna 23 %, olbaltumvielas 19,2 %, tauki 2,6 %. Aminoskābju satura vidējās vērtības muskuļaudos (g/100g sausnas): lizīns – 5,54; histidīns – 1,82; arginīns – 3,58; treonīns – 3,32; glicīns – 3,48; alanīns – 4,07; valīns – 3,73; metionīns – 2,10; izoleicīns – 2,97; leicīns – 5,00.
  Būtu ieteicams svītrot konkrētu aminoskābju satura norādes, un sausnas, olbaltumvielu un tauku saturu kā specifikācijā, tā kopsavilkumā norādīt šādi:
  “Třeboňský kapr” gaļas īpašības: sausna 18–26 %, olbaltumvielas 16–23 %, tauki 2–7 %
  Šā grozījuma iemesls ir tāds, ka specifikācijā un kopsavilkumā sākotnēji norādītās vērtības ir izmērītas zināmā daudzumā “Třeboňský kapr” paraugu (un tās joprojām atbilst lielākajai daļai “Třeboňský kapr” produkcijas), bet nesen ir veikta virkne atkārtotu mērījumu un analīžu statistiski daudz nozīmīgākā daudzumā paraugu un ar precīzākām mērījumu metodēm. Šajos mērījumos atklājās, ka sausnas, olbaltumvielu un tauku saturs var mainīties iepriekš minētajos intervālos, būtiski neietekmējot “Třeboňský kapr” organoleptiskās īpašības. Konkrētās vērtības minēto diapazonu robežās nosaka “Třeboňský kapr” barības piedevās izmantoto graudaugu veids un uzturvērtība. Gaļas sastāva mērījumu rezultāti, analīze un statistiskais novērtējums ņemti no šādām disertācijām: Hůda J., Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008; Urbánek M., Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009; Vejsada P., Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus carpio L.), 2008. Visas šīs disertācijas izstrādātas Dienvidbohēmijas universitātes Lauksaimniecības fakultātē (atrodas České Budějovice pilsētā), un mērījumi ir veikti universitātes laboratorijās. Ir pierādīts arī tas, ka aminoskābju saturs muskuļaudos var diezgan būtiski atšķirties no specifikācijā norādītajām vidējām vērtībām, kamēr produkta garša paliek nemainīga.
  Tāpēc ar šo grozījumu būtu vēlams teikumu “Organoleptisko īpašību ziņā “Třeboňský kapr” izceļas ar augstas kvalitātes gaļu, kam raksturīgs ļoti zems tauku saturs” kopsavilkuma 4.2. punktā un specifikācijā aizstāt ar šādu:
  “Organoleptisko īpašību ziņā “Třeboňský kapr” izceļas ar augstas kvalitātes gaļu, kam raksturīgs samērīgs tauku saturs.” |
| --- | --- |

b)

specifikācijas 4.2. punkta priekšpēdējā daļā norādīts šāds karpas gaļas procentuālais sastāvs:

“Třeboňský kapr” gaļas īpašības: sausna 23 %, olbaltumvielas 19,2 %, tauki 2,6 %. Aminoskābju satura vidējās vērtības muskuļaudos (g/100g sausnas): lizīns – 5,54; histidīns – 1,82; arginīns – 3,58; treonīns – 3,32; glicīns – 3,48; alanīns – 4,07; valīns – 3,73; metionīns – 2,10; izoleicīns – 2,97; leicīns – 5,00.

Būtu ieteicams svītrot konkrētu aminoskābju satura norādes, un sausnas, olbaltumvielu un tauku saturu kā specifikācijā, tā kopsavilkumā norādīt šādi:

Šā grozījuma iemesls ir tāds, ka specifikācijā un kopsavilkumā sākotnēji norādītās vērtības ir izmērītas zināmā daudzumā “Třeboňský kapr” paraugu (un tās joprojām atbilst lielākajai daļai “Třeboňský kapr” produkcijas), bet nesen ir veikta virkne atkārtotu mērījumu un analīžu statistiski daudz nozīmīgākā daudzumā paraugu un ar precīzākām mērījumu metodēm. Šajos mērījumos atklājās, ka sausnas, olbaltumvielu un tauku saturs var mainīties iepriekš minētajos intervālos, būtiski neietekmējot “Třeboňský kapr” organoleptiskās īpašības. Konkrētās vērtības minēto diapazonu robežās nosaka “Třeboňský kapr” barības piedevās izmantoto graudaugu veids un uzturvērtība. Gaļas sastāva mērījumu rezultāti, analīze un statistiskais novērtējums ņemti no šādām disertācijām: Hůda J., Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008; Urbánek M., Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009; Vejsada P., Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus carpio L.), 2008. Visas šīs disertācijas izstrādātas Dienvidbohēmijas universitātes Lauksaimniecības fakultātē (atrodas České Budějovice pilsētā), un mērījumi ir veikti universitātes laboratorijās. Ir pierādīts arī tas, ka aminoskābju saturs muskuļaudos var diezgan būtiski atšķirties no specifikācijā norādītajām vidējām vērtībām, kamēr produkta garša paliek nemainīga.

Tāpēc ar šo grozījumu būtu vēlams teikumu “Organoleptisko īpašību ziņā “Třeboňský kapr” izceļas ar augstas kvalitātes gaļu, kam raksturīgs ļoti zems tauku saturs” kopsavilkuma 4.2. punktā un specifikācijā aizstāt ar šādu:

“Organoleptisko īpašību ziņā “Třeboňský kapr” izceļas ar augstas kvalitātes gaļu, kam raksturīgs samērīgs tauku saturs.”

| 2. | “Třeboňský kapr” apstrāde
  Specifikācijas un kopsavilkuma 4.4. punkta pirmajā daļā ir šāds teikums:
  “Patlaban “Třeboňský kapr” tiek ražotas (no noslaukšanas līdz audzēšanai, nobarošanai un apstrādei) ierobežotā reģionā, ražošanas process atbilst apstiprinātas kvalitātes kontroles sistēmas ISO 9001:2001 prasībām un tiek kontrolēts, izmantojot riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) sistēmu.”
  Piedāvājam svītrot šā teikuma daļu par ISO sistēmu, jo tā apzīmē iepriekšējo kvalitātes vadības sistēmu, kura vairs netiek izmantota. Kvalitātes vadības sistēmas var mainīties, un tām nav saistības ar “Třeboňský kapr” faktisko apstrādi, kas sīki aprakstīta specifikācijā. Apstrādes uzraudzīšanai nav jāizmanto sertificēta kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Jaunajā redakcijā 4.4. punkta pirmās daļas pirmais teikums ir šāds:
  “Patlaban “Třeboňský kapr” tiek ražotas (no noslaukšanas līdz audzēšanai, nobarošanai un apstrādei) ierobežotā reģionā, un ražošanas process tiek kontrolēts, izmantojot riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) sistēmu.” |
| --- | --- |

2.

“Třeboňský kapr” apstrāde

Specifikācijas un kopsavilkuma 4.4. punkta pirmajā daļā ir šāds teikums:

“Patlaban “Třeboňský kapr” tiek ražotas (no noslaukšanas līdz audzēšanai, nobarošanai un apstrādei) ierobežotā reģionā, ražošanas process atbilst apstiprinātas kvalitātes kontroles sistēmas ISO 9001:2001 prasībām un tiek kontrolēts, izmantojot riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) sistēmu.”

Piedāvājam svītrot šā teikuma daļu par ISO sistēmu, jo tā apzīmē iepriekšējo kvalitātes vadības sistēmu, kura vairs netiek izmantota. Kvalitātes vadības sistēmas var mainīties, un tām nav saistības ar “Třeboňský kapr” faktisko apstrādi, kas sīki aprakstīta specifikācijā. Apstrādes uzraudzīšanai nav jāizmanto sertificēta kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Jaunajā redakcijā 4.4. punkta pirmās daļas pirmais teikums ir šāds:

“Patlaban “Třeboňský kapr” tiek ražotas (no noslaukšanas līdz audzēšanai, nobarošanai un apstrādei) ierobežotā reģionā, un ražošanas process tiek kontrolēts, izmantojot riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) sistēmu.”

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

“TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EK Nr.: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Třeboňský Kapr”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Čehija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Třeboňský kapr” ir karpu dzimtas zivs (Cyprinus carpio). Sugas unikalitātei un šīs dzimtas zivju krustošanai nav būtiskas ietekmes uz produkta galīgo īpašību sasniegšanu.

“Třeboňský kapr” ir tumši zaļa, pelēka vai pelēcīgi zila mugura, dzeltenīgi zaļi līdz zeltaini sāni un gaiši dzeltens vēders. Muguras un astes spuras ir pelēkas, astes un anālajām spurām ir iesarkana nokrāsa, un krūšu un vēdera spuras ir iedzeltenas vai iesarkanas. Īpaša “Třeboňský kapr” pazīme ir tās augstā mugura. “Třeboňský kapr” izaug līdz pat 1 m gara, un tās masa sasniedz 20 kg vai vairāk. Zivs optimālais kaušanas svars ir 1,20–1,80 kg (trīs gadus veci īpatņi) un 2,40–3,20 kg (četrus gadus veci īpatņi).

“Třeboňský kapr” gaļas īpašības: sausna 18–26 %, olbaltumvielas 16–23 %, tauki 2–7 %.

Organoleptisko īpašību ziņā “Třeboňský kapr” izceļas ar augstas kvalitātes gaļu, kam raksturīgs samērīgs tauku saturs. Gaļa ir maiga, ar “Třeboňský kapr” raksturīgo zivju garšu.

“Třeboňský kapr” tiek laistas tirgū vai nu dzīvas, vai apstrādātas, t.i., saldētas, atvēsinātas (svaigas), kūpinātas vai marinētas zivis: vesela ķidāta karpa, uz pusēm vai porcijās sadalīta karpa, fileja un karpu subprodukti.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Zivju mazuļu dīķos audzētie zivju mazuļi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā pārtiek galvenokārt no dabiskās barības, t. i., noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ūdenī esošā planktona un bentosa, un daļēji tos piebaro ar graudaugu maisījumu, kura sastāvā nav citu produktu. Piebarojuma sastāvdaļām nav obligāti jābūt no noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

Arī lielāku zivju dīķos, kuros karpas sasniedz tirdzniecībā laižamas zivs izmēru, zivis pārtiek galvenokārt no dabiskās barības, t. i., noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ūdenī esošā planktona un bentosa, un tās piebaro ar graudaugiem, kuriem nav obligāti jābūt no noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visām zivīm jābūt audzētām zivju dīķos, kas atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, t. i., vairošanai, audzēšanai un nobarošanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Zivju apstrāde nav obligāti jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Vaislas zivis, kas nākotnē tiks izmantotas “Třeboňský kapr” vairošanai, vienmēr tiek audzētas no zināmiem vecākiem, kuru ārējās pazīmes (ķermeņa proporcijas, zvīņojums un krāsa) atbilst standartā noteiktajām prasībām.

Noteiktajā apgabalā notiekošajā jauno vaislas zivju audzēšanas periodā tiek īstenots atlases process, kurā uzmanību pievērš sasniegtajai masai, zvīņojumam un veselības stāvoklim. Ar jaunajām un vaislas zivīm tiek veikts pēc iespējas mazāk darbību.

Karpas vairo, zivis noslaucot kontrolētā vidē, proti, noteiktā apgabala reģiona zivju inkubācijas stacijā, kurā tiek garantēta vides un ūdens kvalitāte.

Embriju attīstība ikros notiek īpašā ierīcē. Neizšķīlušos karpu mazuļus ievieto īpašos mazuļu dīķos, arī tie atrodas noteiktajā apgabalā. Attīstības periodā “Třeboňský kapr” pārtiek no dabiskās barības (planktons un bentoss), un daļēji tās tiek piebarotas ar graudaugu maisījumu, kura sastāvā nav citu produktu. Karpu mazuļi šajos zivju dīķos tiek audzēti vienu līdz divus gadus, un tad tos pārvieto uz lielākiem zivju dīķiem, kuros tie vienā līdz divos gados sasniedz tirdzniecībā laižamas zivs masu. Šajā posmā divas trešdaļas karpu barības veido dabiskā barība, un vienu trešdaļu — graudaugu piebarojums. Barošana tieši ietekmē gaļas veidošanos un kvalitāti, un tādējādi tā ietekmē arī “Třeboňský kapr” vērtību. Bara piebarojums tiek pielāgots atbilstīgi ūdens temperatūrai un skābekļa saturam ūdenī. Tiek kontrolēta arī intensitāte, ar kādu karpu bars uzņem piebarojumu, un zivju augšana un veselības stāvoklis. To dara, regulāri pārbaudot barošanas punktus un veicot pārbaudes nozveju.

Pēc nozvejas tirgū laižamās zivis tur apstrādes dīķos, kas veidoti no nelielām ūdens tvertnēm, caur kurām plūst noteiktā apgabala ūdens. Zivju uzglabāšanas dīķos tiek mazināta zivs dūņainā garša, un tīrās tekošā ūdens plūsmas ietekmē gaļa kļūst vērtīgāka un gardāka.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Nosaukumu “Třeboňský kapr” izmanto dzīvu zivju tirgvedības vajadzībām. Ja zivis vairumtirdzniecībai piegādā transportēšanas tvertnēs vai ar mehānisko transportlīdzekli, nosaukums minēts rēķinos, piegādes paziņojumos un pavaddokumentos; nosaukums var būt attēlots uz tvertnes vai mehāniskā transportlīdzekļa. Piegādājot zivis mazumtirdzniecībai, t.i., zivju tirdzniecībai veikalos un stendos, tirgotāja pienākums ir tirdzniecības vietā novietot viegli pamanāmu uzrakstu, uz kura ir vārdi “Třeboňský kapr”.

Apstrādātu zivju gadījumā nosaukums “Třeboňský kapr” viegli pamanāmā veidā attēlots uz iepakojuma.

“Třeboňský kapr” lielākoties pārdod dzīvas, bez iepakojuma. Šādos gadījumos AĢIN logotips ir norādīts uz pārdošanas faktu apliecinošā dokumenta, ko saņem pircējs. Tas ir redzams arī veikalā vai citā tirdzniecības vietā.

Apstrādātas iepakotas preces veido ļoti mazu daļu pārdošanas apjoma, un šādos gadījumos AĢIN logotips ir norādīts uz iepakojuma.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

“Třeboňský kapr” audzēšanas apgabals ir zivju dīķi, kas atrodas Třeboň upes baseinā Třeboňsko aizsargājamā apgabala teritorijā; šie zivju dīķi veido sistēmu, kuras elementus savieno Zlatá stoka kanāls un ar to saistītās ūdensteces.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vispārīgs apgabala raksturojums, īpašās iezīmes un statuss

Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala zivju dīķu sistēma, kuras elementus savieno Zlatá stoka kanāls, ir unikāla un vairāk nekā 300 gadu veca. Visā savā 48 km garumā Zlatá stoka apūdeņo un savieno daudzus starp Chlum u Třeboně un Veselí nad Lužnicí atrodošos zivju dīķus, pievadot visai zivju dīķu sistēmai Lužnice upes ūdeni. Sistēmas struktūra un nozīme padara to unikālu ne tikai Eiropas, bet arī pasaules mērogā, un tā veido īpašu dzīvotni, kurai piemīt izteikti specifiskas īpašības.

Karpu audzēšana Třeboňsko apkaimē aizsākās jau XVI gadsimtā; šā laika arhīvos atrodamas pirmās atsauces uz karpu audzēšanu, zivju vecuma grupām un vaislas zivju atlasi. Atsauces uz “Třeboňský kapr” atrodamas daudzās publikācijās, piemēram, J. Pokorný “Atlas kaprů chovaných v ČR” (Atlants par karpu audzēšanu Čehijā) un J. Šusta “Pět století rybničního hospodářství v Třeboni” (Pieci zivju audzēšanas gadsimti Třebon). Nosaukums “Třeboňský kapr”, ar to apzīmējot noteiktā ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes karpas, bez pārtraukuma ir ticis izmantots jau vairāk nekā 100 gadu.

Atjautīgi veidotais kanālu un mākslīgo zivju dīķu tīkls, ko cilvēki pakāpeniski izbūvējuši no viduslaikiem līdz pat mūsdienām, ir ideāla pakāpenisku, saskanīgu ainavas izmaiņu sistēma, kas, nenodarot kaitējumu, izmanto apgabala dabiskās īpašības.

Plašie pārejas kūdras purvi, kuros labi saglabājušās augu populācijas un ar tām saistītā bezmugurkaulnieku fauna, ir viens no vērtīgākajiem biotopiem, un daudzos gadījumos šādas dzīvotnes ir unikālas ne tikai Bohēmijā, bet arī visā Eiropā. Citi, ne mazāk vērtīgi elementi ir lielās zivju dīķu sistēmas, kurās izveidojušās sekundāras litorālās kopienas, kas bieži vien aizvieto sākotnējās dabiskās mitrāju dzīvotnes.

Ģeoloģija

Lielu Třeboňsko teritorijas daļu veido Třeboň upes baseina ģeomorfoloģiskais komplekss, konkrēti Lomnický baseina līdzenums ar sanesu augsnēm rietumu daļā un Kardašořečická pahorkatina augstienes ar smilšu augsnēm austrumu daļā. Třeboň upes baseina pacēlums nedaudz mazinās virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem.

Klimats

Kopumā Třeboňsko klimats (it īpaši upes baseina teritorijā) zināmā mērā ir īpašs un atrašanās vietas un ģeomorfoloģisko faktoru ietekmē, kā arī lielā ūdensobjektu skaita dēļ atšķiras no apkārtējiem apgabaliem. Gada vidējā temperatūra šeit pārsniedz temperatūru, kas būtu gaidāma tādā augstumā virs jūras līmeņa, arī faktiskais saulaino stundu skaits ir lielāks. Vasarā bieži vien ir spēcīgas lietusgāzes. Třeboň baseinam ir raksturīga bieža inversija, kuras laikā valda bezvējš, kad, it īpaši aukstajā gadalaikā, baseinā ilgstoši ir nekustīgas gaisa masas. Šādā situācijā bieži vien vērojama arī migla. Tā kā apgabalā ir tikai daži emisijas avoti, inversijas nelabvēlīgajai ietekmei un nepietiekamajai gaisa masu apmaiņai nav lielas ietekmes uz Třeboňsko gaisa kvalitāti.

Aizsargāta lauku teritorija

Třeboňsko ir divi apgabali (un liels skaits teritoriju), kas iekļauti Ramsāres konvencijas aizsargāto starptautiskās nozīmes mitrāju sarakstā.

Apgabala ekosistēmas īpašās iezīmes apliecina arī tas, ka organizācija Birdlife International kopš vairākiem gadiem Třeboňsko piešķīrusi putnu aizsardzībai nozīmīgas Eiropas teritorijas (European Important Bird Area, IBA) statusu. Třeboňsko pasludināta arī par Natura 2000 aizsargājamo teritoriju (īpaši aizsargājama teritorija un īpaši aizsargājama dabas teritorija).

5.2.   Produkta specifika

Organoleptisko īpašību ziņā “Třeboňský kapr” izceļas ar augstas kvalitātes un stingras konsistences gaļu, kurā labi līdzsvarojas sausnas, olbaltumvielu un tauku saturs, un rezultātā gaļa ir īpaši piemērota ēdienu gatavošanai. Gaļa ir maiga, ar “Třeboňský kapr” raksturīgo patīkamo zivju garšu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām produkta īpašībām

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir ekoloģiski tīrs un atrodas Třeboňsko aizsargājamā apgabala teritorijā; tajā ietilpst savstarpēji savienotu zivju dīķu sistēma, kurā caur Zlatá stoka kanālu ieplūst Lužnice upes ūdens. Šī zivju dīķu sistēma ir savdabīga dzīvotne ar konkrētām īpašībām, kas ietekmē produkta galīgās īpašības. Šis noteiktais ģeogrāfiskais apgabals un tā ģeoloģiskās un klimatiskās īpatnības (aprakstītas 5.1. punktā) nodrošina īpašos apstākļus, kas vajadzīgi planktona un bentosa augšanai, kuri savukārt nodrošina karpām dabiskās barības pieejamību. Visi šie faktori kopumā veido apgabala īpašo biomu, kur ir tīra vide, ūdens un gaiss un īpaši piemēroti apstākļi dabiskas karpu barības ražošanai pietiekamā daudzumā. Visi iepriekš minētie fakti veido cēloņsakarību starp noteikto ģeogrāfisko apgabalu un produkta galīgajām īpašībām. Tie nošķir “Třeboňský kapr” no citviet audzētajām karpām un dod produktam tā specifisko garšu un līdzsvaroto sausnas, olbaltumvielu un tauku saturu. Kvalitatīvā, tīrā ūdens, kurā tiek audzētas noteiktā apgabala zivis, kā arī dabas un ģeogrāfisko apstākļu ietekme uz karpu nobarošanu, Třeboň upes baseina augšņu tipi un jo īpaši noteiktā apgabala ūdeņu dabīgais planktons apvienojumā ar piebarojumu gaļai piešķir tās raksturīgo garšu.

Karpu audzēšanas vēsture noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir vairāk nekā 300 gadu sena, un nosaukums “Třeboňský kapr” jau vairāk nekā 100 gadu tiek lietots, lai apzīmētu konkrētu produktu ar tam raksturīgajām īpašībām.

“Třeboňský kapr” kopš 1974. gada ir aizsargāts kā Čehijas cilmes vietas nosaukums Nr. 54 “Třeboňský kapr” (“Wittingauer Karpfen”) un arī kā starptautiskais cilmes vietas nosaukums “Třeboňský kapr” (“Wittingauer Karpfen”) ar Lisabonas nolīgumu izveidotajā starptautiskajā reģistrā (1967. gada 22. novembra Nr. 53 un 2000. gada 6. decembra Nr. 836). Nosaukumu “Třeboňský kapr” aizsargā arī Čehijas un Austrijas, Portugāles un Šveices divpusējie nolīgumi par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Skat. 3. atsauci.

---

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/33

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 179/09

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“SELLES-SUR-CHER”

EK Nr.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☒ | Saikne |
| — | ☒ | Marķējums |
| — | ☒ | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☒

Saikne

—

☒

Marķējums

—

☒

Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

☒

Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i)

3.1.   2. nodaļa. Produkta apraksts

| — | Pēc izmaiņām tiesību aktos par piedevām termins “augu pelni” ir aizstāts ar terminu “augu izcelsmes ogle”. |
| --- | --- |

—

Pēc izmaiņām tiesību aktos par piedevām termins “augu pelni” ir aizstāts ar terminu “augu izcelsmes ogle”.

| — | Grozīts siera rituļa lielums: siera rituļa diametrs norādīts precīzāk (“9 cm” agrāko “aptuveni 10 cm” vietā), un šāda forma vairāk atbilst veidnes lielumam. |
| --- | --- |

—

Grozīts siera rituļa lielums: siera rituļa diametrs norādīts precīzāk (“9 cm” agrāko “aptuveni 10 cm” vietā), un šāda forma vairāk atbilst veidnes lielumam.

Papildināts siera apraksts. Siera dominējošā krāsa ir samērā vienāda, un tā ir pelnu pelēka. Griezuma vieta ir matēta, gluda un viendabīga, ziloņkaula krāsā; siera miza ir saistīga, smalka un regulāra. Nogatavināšanās gaitā siera svaigo, kazu atgādinošo smaržu buķete mainās un iegūst sēņu un [citādas] kazu smaržas nianses. Siera masa ir svaiga un kūstoša. Sāļās, skābenās un rūgtenās garšas nianses ir līdzsvarotas. Termins “mīksta masa” ir svītrots, jo nav piemērots kazas piena siera gatavošanai (piena sarecināšanai izmanto galvenokārt pienskābes baktērijas). Svītroti arī vārdi “samērā zils virsas pelējums”, ar kuriem raksturo saimniecībā uz vietas ražotu sieru, kas nogatavināts ilgāk par minimālo nogatavināšanas ilgumu un kas pašlaik veido tikai pavisam nenozīmīgu šā siera kopējās produkcijas daļu.

Norādīta sausnas kopējā masa: 55 grami katrā siera ritulī.

3.2.   4. nodaļa. Elementi, kas pierāda, ka produkts ir cēlies no attiecīgā apgabala

| — | Izsekojamība: lai izcelsme būtu labāk garantēta, visiem šā siera ražotājiem jādeklarē saražotie apjomi un ražotāju rīcībā jābūt vajadzīgajam materiālam izsekojamības nodrošināšanai, lai produktu varētu izsekot no tā ražošanas līdz tirdzniecībai. |
| --- | --- |

—

Izsekojamība: lai izcelsme būtu labāk garantēta, visiem šā siera ražotājiem jādeklarē saražotie apjomi un ražotāju rīcībā jābūt vajadzīgajam materiālam izsekojamības nodrošināšanai, lai produktu varētu izsekot no tā ražošanas līdz tirdzniecībai.

3.3.   5. nodaļa. Ražošanas metode

Lai produkta saikne ar vietējo apvidu būtu cieša, grozīti vairāki specifikācijas punkti.

5.1.   Piena ražošana

| — | ģeogrāfiskajā apgabalā audzē 80 % vaislas jaunkazu, lai ierobežotu veselības apdraudējumu un veicinātu videi pielāgotu ģenētisko mantojumu; |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskajā apgabalā audzē 80 % vaislas jaunkazu, lai ierobežotu veselības apdraudējumu un veicinātu videi pielāgotu ģenētisko mantojumu;

| — | kazas pieder pie Alpu un Saanen šķirnes vai šo divu šķirņu krustojuma, jo tās jau sen pielāgojušās reģiona apstākļiem; |
| --- | --- |

—

kazas pieder pie Alpu un Saanen šķirnes vai šo divu šķirņu krustojuma, jo tās jau sen pielāgojušās reģiona apstākļiem;

| — | ganāmpulku sezonalitātes mazināšana ļauj izlīdzināt ražošanas periodu, nepasliktinot produkta kvalitāti; |
| --- | --- |

—

ganāmpulku sezonalitātes mazināšana ļauj izlīdzināt ražošanas periodu, nepasliktinot produkta kvalitāti;

| — | kazu kūtī katrai kazai ir vismaz 1,5 m2 platības; |
| --- | --- |

—

kazu kūtī katrai kazai ir vismaz 1,5 m2 platības;

| — | vismaz 75 % barības iegūti apgabalā – vidēji gadā tas veido vismaz 825 kg barības līdzekļu sausnas; |
| --- | --- |

—

vismaz 75 % barības iegūti apgabalā – vidēji gadā tas veido vismaz 825 kg barības līdzekļu sausnas;

| — | (gada) barības devā ietilpst vismaz 550 kg rupjās lopbarības sausnas: lai šo devu nodrošinātu, katrai kazai vajag vismaz 1 000 m2 lopbarības platības; |
| --- | --- |

—

(gada) barības devā ietilpst vismaz 550 kg rupjās lopbarības sausnas: lai šo devu nodrošinātu, katrai kazai vajag vismaz 1 000 m2 lopbarības platības;

| — | lai reglamentētu izmantojamos barības līdzekļus, pievienots atļautās ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes lopbarības saraksts; |
| --- | --- |

—

lai reglamentētu izmantojamos barības līdzekļus, pievienots atļautās ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes lopbarības saraksts;

| — | apaļās, ar plēvi pārvilktās ķīpās sagatavotas lopbarības sausnas daudzums katrai kazai nedrīkst pārsniegt 350 kg gadā, un sausnas saturam šādi sagatavotā lopbarībā jābūt augstākam par 50 %; |
| --- | --- |

—

apaļās, ar plēvi pārvilktās ķīpās sagatavotas lopbarības sausnas daudzums katrai kazai nedrīkst pārsniegt 350 kg gadā, un sausnas saturam šādi sagatavotā lopbarībā jābūt augstākam par 50 %;

| — | skābēt zāli un kukurūzu atļauts līdz 2014. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

—

skābēt zāli un kukurūzu atļauts līdz 2014. gada 31. decembrim;

| — | ieviesti precizējumi attiecībā uz papildbarību; |
| --- | --- |

—

ieviesti precizējumi attiecībā uz papildbarību;

| — | ĢMO ir aizliegti. |
| --- | --- |

—

ĢMO ir aizliegti.

5.2.   Pārstrāde

| — | piena nogatavināšana pirms sarecināšanas ar himozīnu ir atļauta: šī darbība ļauj uzlabot piena piemērotību pārstrādei sierā un tādējādi nodrošināt, ka izdalās tajā ietilpstošās aromātiskās vielas; |
| --- | --- |

—

piena nogatavināšana pirms sarecināšanas ar himozīnu ir atļauta: šī darbība ļauj uzlabot piena piemērotību pārstrādei sierā un tādējādi nodrošināt, ka izdalās tajā ietilpstošās aromātiskās vielas;

| — | recināšanas ilgums ir 18 līdz 48 stundas temperatūrā, kas zemāka par 25 °C, lai garantētu to, ka receklis iegūts galvenokārt pienskābes baktēriju darbības rezultātā; |
| --- | --- |

—

recināšanas ilgums ir 18 līdz 48 stundas temperatūrā, kas zemāka par 25 °C, lai garantētu to, ka receklis iegūts galvenokārt pienskābes baktēriju darbības rezultātā;

| — | griešana ir atļauta; |
| --- | --- |

—

griešana ir atļauta;

| — | sūkalu notecināšanu veic ar rokām vai nosūknējot (iepriekšēja notecināšana caur audeklu ir aizliegta); |
| --- | --- |

—

sūkalu notecināšanu veic ar rokām vai nosūknējot (iepriekšēja notecināšana caur audeklu ir aizliegta);

| — | precīzāk izklāstīti nosacījumi, ar kādiem pārstrādājamajā masā iekļaujams receklis, kas bijis sasaldēts; |
| --- | --- |

—

precīzāk izklāstīti nosacījumi, ar kādiem pārstrādājamajā masā iekļaujams receklis, kas bijis sasaldēts;

| — | atļautās sastāvdaļas ir himozīns, augu izcelsmes ogle, pienskābes baktērijas, kalcija hlorīds un sāls; |
| --- | --- |

—

atļautās sastāvdaļas ir himozīns, augu izcelsmes ogle, pienskābes baktērijas, kalcija hlorīds un sāls;

| — | masu izņem no veidnēm 18 līdz 48 stundas pēc tās ievietošanas veidnēs; |
| --- | --- |

—

masu izņem no veidnēm 18 līdz 48 stundas pēc tās ievietošanas veidnēs;

| — | veidnes definīcijā precizēti tās izmēri un stūri (veidne tiek saglabāta bez grozījumiem); |
| --- | --- |

—

veidnes definīcijā precizēti tās izmēri un stūri (veidne tiek saglabāta bez grozījumiem);

| — | laiks, kas vajadzīgs no himozīna pievienošanas līdz izņemšanai no veidnes, ir 44–72 stundas; |
| --- | --- |

—

laiks, kas vajadzīgs no himozīna pievienošanas līdz izņemšanai no veidnes, ir 44–72 stundas;

| — | izmantot norādi par to, ka siers ražots saimniecībā uz vietas, drīkst tad, ja pienu sāk apstrādāt, kad vēl nav pagājušas 24 stundas no pirmā slaukuma, un tad, ja tam nav pievienots receklis, kas bijis sasaldēts; |
| --- | --- |

—

izmantot norādi par to, ka siers ražots saimniecībā uz vietas, drīkst tad, ja pienu sāk apstrādāt, kad vēl nav pagājušas 24 stundas no pirmā slaukuma, un tad, ja tam nav pievienots receklis, kas bijis sasaldēts;

| — | nogatavinātājam jāievēro, ka visā siera rituļu transportēšanas laikā tiem jāatrodas vidē, kuras temperatūrai jābūt zemākai par + 10 °C. |
| --- | --- |

—

nogatavinātājam jāievēro, ka visā siera rituļu transportēšanas laikā tiem jāatrodas vidē, kuras temperatūrai jābūt zemākai par + 10 °C.

3.4.   6. nodaļa. Elementi, kas pamato saikni ar ģeogrāfisko apgabalu

Šīs daļas redakcija pārskatīta, lai tekstu izkārtotu trijās daļās.

6.1. nodaļa.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Šī nodaļa papildināta, lai noteiktu vai apstiprinātu šādus faktorus:

| — | stabila kazu produkcijas attīstība agronomiski nabadzīgā vidē; |
| --- | --- |

—

stabila kazu produkcijas attīstība agronomiski nabadzīgā vidē;

| — | apgabala daudzveidīgums, kas ļauj nodrošināt lopbarības dažādību; |
| --- | --- |

—

apgabala daudzveidīgums, kas ļauj nodrošināt lopbarības dažādību;

| — | pienskābes baktēriju izmantošanas tehnoloģijas vēsturiskie pamati; |
| --- | --- |

—

pienskābes baktēriju izmantošanas tehnoloģijas vēsturiskie pamati;

| — | nogatavinātāju nozīme siera formu standartizēšanā. |
| --- | --- |

—

nogatavinātāju nozīme siera formu standartizēšanā.

6.2. nodaļa.   Produkta specifika

Šajā nodaļā uzskaitītas galvenās “Selles-sur-Cher” siera īpašības.

6.3. nodaļa.   Ģeogrāfiskā apgabala nozīme produkta specifikas veidošanā

Šajā nodaļā aprakstīta daudzveidīgā saikne starp apgabala dabas faktoriem un šā siera neatkārtojamību.

3.5.   7. nodaļa. Atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūru

Šī nodaļa ir atkalatjaunināta, ņemot vērā INAO reformu. Saskaņā ar šo reformu ražotājgrupa par sertifikācijas iestādi ir izvēlējusies Qualisud.

3.6.   8. nodaļa. Marķēšana

Eiropas Savienības ACVN simbola piestiprināšana pie etiķetes ir obligāta.

3.7.   9. nodaļa. Valsts prasības

Šajā nodaļā sniegta galveno kontroles plāna elementu tabula.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

“SELLES-SUR-CHER”

EK Nr.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

“Selles-sur-Cher”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Siers pēc formas ir disks ar slīpinātiem sāniem, nedaudz atgādina nošķeltu, saplacinātu konusu 9 cm diametrā un 3 cm biezumā. Tā kā siers sarecināts, galvenokārt izmantojot pienskābes baktērijas, tam ir raksturīgs pienskābes aromāts; siera ritulis klāts ar pelniem – augu izcelsmes ogli.

Siera rituļa miza ir samērā viendabīgā pelnu pelēkā krāsā. Griezuma vieta ir matēta, gluda un viendabīga, ziloņkaula krāsā; siera miza ir stingra, smalka un regulāra. Nogatavošanas sākumposmā sieram ir svaiga kazu smarža, bet pēc tam tā mainās un beidzamajā posmā iegūst “sēnēm” un “kazām” raksturīgas smaržu nianses. Siera masa ir svaiga, kūstoša un pavisam nedaudz pastveidīga. Ēdot siera garša ir līdzsvaroti sāļa, skābena un rūgtena.

Siers pēc pilnīgas izžāvēšanas satur vismaz 45 gramus tauku uz 100 gramiem siera. Sausnas kopējā masa ritulī nedrīkst būt mazāka par 55 gramiem.

Nogatavināšanai jāilgst vismaz 10 dienas, sākot no sarecināšanas.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Selles-sur-Cher” gatavots vienīgi no svaiga pilnpiena, kas slaukts no kazām, kuras pieder pie Alpu un Saanen šķirnes vai šo abu šķirņu krustojuma. No izmantojamajām vaislas jaunkazām vismaz 80 % ir tādas, kuru izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Lai nodrošinātu ciešu saikni starp vietējo apvidu un produktu, slaucamo kazu kopējo barības devu vidēji gadā vismaz 75 % apmērā veido ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes barības līdzekļi – to daudzums, izsakot sausnā, ir vismaz 825 kg.

Gada kopējā barības devā katrai kazai ir vismaz 550 kg rupjās lopbarības sausnas. Atļautie lopbarības līdzekļi ir uzskaitīti attiecīgā sarakstā.

Katrai slaucamajai kazai ir vismaz 1 000 m2 lopbarības platības. Šī platība atbilst saimniecības rīcībā esošajām platībām un/vai attiecīgajām iepirktās lopbarības platībām.

Izmantot apaļās, ar plēvi pārvilktās ķīpās sagatavotu lopbarību atļauts tad, ja tās sausnas daudzums katrai slaucamajai kazai nepārsniedz 350 kg gadā. Šādi sagatavotas lopbarības sausnas saturam jābūt augstākam par 50 %.

Papildus izēdināmās koncentrētās (ar slāpekli un/vai enerģiju bagātās) lopbarības un/vai sausās lopbarības deva katrai slaucamajai kazai gadā veido ne vairāk par 550 kg sausnas. Vismaz 275 kg no tās ražoti 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Atļautie papildbarības līdzekļi uzskaitīti attiecīgā sarakstā.

Ēdināšanas sistēma, kuras pamatā ir presēti salmi, kā arī zāles un kukurūzas skābbarības izmantošana ir aizliegta.

Taču zāles un kukurūzas skābbarību ir atļauts izēdināt līdz 2014. gada 31. decembrim.

Ģenētiski modificētu kultūru ieviešana ir aizliegta visās tādas saimniecības platībās, kura iegūst pienu pārstrādei sierā, kas apzīmēts ar cilmes vietas nosaukumu “Selles-sur-Cher”. Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai augu izcelsmes barības līdzekļus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošanu, siera pagatavošanu un nogatavināšanu veic 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Nav

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Visu tirdzniecībā piedāvājamo “Selles-sur-Cher” sieru obligāti marķē. Sieram piestiprina marķējumu, kurā norāda cilmes vietas nosaukumu “Selles-sur-Cher” ar burtiem, kas pēc izmēra ir ne vairāk kā par vienu trešdaļu mazāki par vislielākajiem burtiem uz etiķetes. Uz etiķetes jābūt Eiropas Savienības ACVN logotipam.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfisko apgabalu veido šādu kantonu teritorija:

| | Cher (18) departamentā – Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (šādas pašvaldības: Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux un Vignoux-sur-Barangeon); |
| --- | --- |

Cher (18) departamentā – Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (šādas pašvaldības: Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux un Vignoux-sur-Barangeon);

| | Indre (36) departamentā – Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle un Vatan; |
| --- | --- |

Indre (36) departamentā – Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle un Vatan;

| | Loir-et-Cher (41) departamentā – Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud un Selles-sur-Cher. |
| --- | --- |

Loir-et-Cher (41) departamentā – Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud un Selles-sur-Cher.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā ražo“Selles-sur-Cher”, atrodas Sologne mežaines rietumos un Turēnas (Touraine), Berī (Berry) un Soloņas (Sologne) novada sadurē un plešas plašā plakankalnē, ko austrumu–rietumu virzienā šķeļ Šēras (Cher) ieleja.

Šīs upes dienvidu piekrastē plešas Buašo (Boischaut) novads, bet tās ziemeļu piekrastē atrodas Turēnas Gatina (Gâtine).

Turēnas Gatinas ieplakās plaši sastopami smilšmāla nogulumi uz augsnes apakškārtas, kas veidota no Bosas (Beauce) kaļķakmens. Plaši klajumi mijas ar mežainēm, kurās darbojas daudzas lopkopības saimniecības.

Šēras ielejas raksturīga iezīme ir Turēnas (Turonien) dzeltenais tufs. Uz nogāzēm vai maznozīmīgākās ielejās galvenā lauksaimnieciskā darbība ir vīnkopība.

Buašo (Boischaut) augšņu pamata cilmiezis ir kramzemes kaļķakmens, bet uz tā ir plakankaļņu smilšmāla nogulas. Lauksaimnieciskās ražošanas pamatā šeit lielākoties ir jaukta augkopība un lopkopība.

Šajos apvidos, kur zeme ir tik nevienāda, kazu audzēšana, ar ko šeit nodarbojas jau izsenis, šodien ir gandrīz vai vienīgā iespēja lietderīgi izmantot zemes platības, kuras vīnkopībai un labības audzēšanai izmanto maz, jo tās veidotas no nabadzīgām un grūti apstrādājamām zemes joslām.

Kazkopības attīstību veicināja arī tas, ka Šēras (Cher) ielejai vienmēr ir liela nozīme, jo pa to gājušas satiksmes maģistrāles austrumu–rietumu virzienā, kuras izmantotas gan cilvēku (siernieku pārceļojumi pieredzes un prasmju apmaiņai), gan arī tirdzniecības (Nantes–Lionas tirdzniecības maģistrāle) plūsmai.

Ražošanas apgabalā valda netipisks okeāna klimats, kura kontinentālais raksturs pakāpeniski pastiprinās virzienā no rietumiem un austrumiem. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 650–750 mm, un nokrišņu sadalījums gadā ir vienmērīgs. Temperatūras ir mērenas, un ziemas un vasaras temperatūras starpības ir salīdzinoši izteiktas (janvāra vidējā temperatūra ir 4,8 °C, bet jūlija vidējā temperatūra ir 18,9 °C).Maigās ziemas un vasaras, kas vien retumis ir ļoti sausas, ļauj audzēt daudzas graudaugu kultūras un lopbarību, kas vajadzīga kazu ēdināšanai.

Cilvēkfaktori

“Selles-sur-Cher” iesākumā bija produkts, ko mājražošanas apstākļos gatavoja visbiežāk sievietes, kas pienskābes baktēriju izmantošanu elastīgi pielāgoja vajadzīgajām mainīga ilguma tehnoloģiskajām darbībām, kas bija saderīgas ar pārējo saimniecības un ģimenes pienākumu pildīšanu.

Nogatavināšanai sieru novietoja pagrabā, kas bija fermas piebūve un bieži vien atradās ziemeļu pusē. Lai labāk saglabātu siera kvalitāti nogatavināšanas laikā, izmantoja pelnus, bet pēcāk — kokogles pulveri maisījumā ar sāli.

XIX gadsimta beigās putnu kūts produkcijas savācēji, ko sauca par “gaiļotājiem” (coquetiers), veica fermās regulārus apmeklējumus, lai savāktu ne vien olas un putnu gaļu, bet arī sieru. Daži no viņiem padarīja šo darbību par savu profesiju, savākdami svaigo sieru, lai pirms pārdošanas apkaisītu to ar pelniem un nogatavinātu.

Galvenais šā siera savākšanas un tālākpārdošanas centrs bija Selles-sur-Cher pilsēta.Sieru pēc tam nosauca tā nogatavināšanas vietas vārdā.

XX gadsimta sākumā kazas siera produkcija pakāpeniski palielinājās, lai apgādātu rūpniecības pilsētas: Tūru (Tours), Bluā (Blois), Vjerzonu (Vierzon), Šatorū (Châteauroux), Parīzi, Lionu u. c. Kazkopības produkcijas apjoma palielināšanās gāja rokrokā ar lopkopības tehnoloģisko paņēmienu attīstību (brīvās turēšanas apstākļi, slaucamās mašīnas, Alpu un Saanen šķirnes kazu ieviešana vietējo šķirņu celmu uzlabošanai) un profilaktisko un veterināro līdzekļu (antiparazītu preparāti, antibiotikas) izmantošanu. Drīz vien kazkopības produkcijas ražotāji (gan piensaimnieki, gan fermeri – kas produkciju pārdeva paši vai piegādāja to nogatavinātājiem) sāka specializēties, un izveidojās piensaimniecības kooperatīvi.

Vēlāk ar 1975. gada 21. aprīļa dekrētu ar “Selles-sur-Cher” apzīmēto sieru atzina par produktu ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu.

5.2.   Produkta specifika

“Selles-sur-Cher” ir siers, kas pagatavots no svaiga kazas pilnpiena; tam ir nedaudz pievienots himozīns, taču par recinātāju izmanto galvenokārt pienskābes baktēriju kultūras.

Sieru sāla uz rituļu virsas, uz kuras uzkaisa arī augu izcelsmes pelnus. Nogatavināšana ilgst vismaz 10 dienas, skaitot no himozīna pievienošanas brīža.

Sieram “Selles-sur-Cher” ir šādas īpašības:

| | tam ir raksturīga, bet maz izteikta nošķelta konusa forma; |
| --- | --- |

tam ir raksturīga, bet maz izteikta nošķelta konusa forma;

| | tā masa ir ziloņkaula krāsā, matēta, griezuma vieta ir gluda un masa ir viendabīga; |
| --- | --- |

tā masa ir ziloņkaula krāsā, matēta, griezuma vieta ir gluda un masa ir viendabīga;

| | tam piemītošā pienskābes garša nogatavināšanas laikā pakāpeniski mazinās; |
| --- | --- |

tam piemītošā pienskābes garša nogatavināšanas laikā pakāpeniski mazinās;

| | ar pelniem apstrādātā siera rituļa virsa krāso tā mizu pelēku, taču šis krāsas tonis nogatavināšanas laikā mainās no pelnu pelēka uz zilpelēku. Mizu veido galvenokārt Geotrichum ģints sēnes un rauga sēnes. |
| --- | --- |

ar pelniem apstrādātā siera rituļa virsa krāso tā mizu pelēku, taču šis krāsas tonis nogatavināšanas laikā mainās no pelnu pelēka uz zilpelēku. Mizu veido galvenokārt Geotrichum ģints sēnes un rauga sēnes.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Dažādos apvidos ar vāju agronomiskās izmantošanas potenciālu kaza ļoti drīz kļuva par “nabadzīgo cilvēku govi”, tādējādi nodrošinot mazauglīgo zemju izmantošanu.

Rietumsoloņas (Sologne occidentale) un Šēras smilts un smilšmāla augsnes, kā arī reģionā valdošais klimats noteica īpašu lopkopības sistēmu ieviešanu, kuras pamatā bija sausās lopbarības ražošana kazu pamatbarībai. Ražojot vajadzīgo sauso lopbarību, varēja lietderīgi izmantot pļavas ar zemu agronomisko vērtību (piemēram, Fuzonas (Fouzon)mitros līdzenumus), tādējādi izveidojot dinamisku kazkopības produkcijas ražošanu apgabalos, kas ir nelabvēlīgāki citas produkcijas ražošanai. Kazkopības produkcijas ražošanas iekārtas arī šodien sastopamas šajos apvidos, kas nav pievilcīgi tādām lauksaimnieciskās ražošanas nozarēm kā vīnkopība un graudkopība.

Specifikācijā iekļautās prasības attiecībā uz lopbarības pašapgādi nostiprina tradicionālo ganāmpulku ēdināšanas sistēmu, kuras pamatā ir zālaugu kultūras. Kazkopji, veicot videi un ēdināšanas nosacījumiem pielāgotu kazu selekciju un piegādājot augstas kvalitātes pienu, kas labi piemērots pārstrādei sierā, sniedz sierniekam iespēju likt izpausties sierā visām raksturīgajām barības līdzekļu un piena mikrofloras īpatnībām. Šajā ziņā barības pašapgāde, barības devas minimālā šķiedrainuma ievērošana (celulozes saturs), vaislas jaunkazu audzēšana (ģenētiskā kontrolēšana) ģeogrāfiskajā apgabalā ir šo prasmju saglabāšanas garantija.

Siera rituļu formas standartizējums ir piensaimnieku un nogatavinātāju ražošanas attiecību rezultāts. “Selles-sur-Cher” rituļa izmērs ir salīdzinoši liels, jo ar pienskābes baktēriju izmantošanu gatavotu sieru parasti ražo mazākos rituļos. Tradicionālo veidņu (veidnes ar dibenu) izmantošana, recināšanas ilgums (18 līdz 48 stundas 25 °C temperatūrā) un sūkalu notecināšanas laiks veidnēs ir faktori, kas nosaka to, ka nogatavināties sāk relatīvi mitrs receklis.

Ja iesākumā apkaisīšana ar pelniem atviegloja siera rituļu uzglabāšanu pagrabā un pēc tam susināšanas telpā, tad šodien augu izcelsmes ogle un sāls kopā ar rituļu virsas mikrofloru veido savdabīgu kompleksu, kas regulē mijiedarbību ar nogatavināšanas pagraba vidi, kurā tiek uzturēta relatīvi augsta un pastāvīga temperatūra. Šis paņēmiens ietekmē siera masas konsistenci un aromātu attīstību.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSelles-sur-Cher.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Skat. 3. atsauci.

---

| 25.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/40

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 179/10

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“JAMÓN DE TREVÉLEZ”

EK Nr.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — |  | Marķēšana |
| — | ☒ | Valsts prasības |
| — | ☒ | Citus (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—



Saikne

—



Marķēšana

—

☒

Valsts prasības

—

☒

Citus (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i)

3.1.   Tradicionālā termina “īpašs nosaukums” (“Denominación Específica”) aizstāšana visā dokumentā ar terminu “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” (“Indicación Geográfica Protegida”)

PAMATOJUMS. Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2081/92 8. pants paredz iespēju izmantot norādes ACVN/AĢIN vai līdzvērtīgas tradicionālās valstu norādes (atbilstošās norādes ar 1994. gada 25. janvāra rīkojumu 1994. gada 27. janvārī tika publicētas Spānijas “Oficiālajā Vēstnesī” Nr. 23). Pašreizējie tiesību akti neparedz iespēju izmantot valstu tradicionālos terminus. Atļautas ir tikai Kopienas norādes vai simboli, kā paredzēts 2006. gada 20. marta Regulas (EK) Nr. 510/2006 8. panta 2. punktā. Šis noteikums ir stājies spēkā no 2009. gada 1. maija un nekādā gadījumā neattiecas uz produktiem, kas jau tika tirgoti pirms minētā datuma.

3.2.   Produkta apraksts – sāļums (B punkts – produkta apraksts)

Pašreizējā punktā:

“Sāļums – izteikts ar nātrija hlorīda 10 % maksimālo saturu sausā beztauku ekstraktā, veicot analīzi šķiņķa šķērseniskajā daļā 4 cm attālumā no augšstilba galvas un bez ādas.”

terminu “sausā beztauku ekstraktā” aizstāj ar terminu “dabiskā paraugā”.

PAMATOJUMS. Pašlaik nav konstatēts, ka rezultāti būtu atkarīgi no parauga veida, un, tā kā analīze, kas veikta sausā beztauku paraugā, nepārprotami nenorāda patērētājam, kādu sāls daudzumu viņš uzņem, lietojot pārtikā šo produktu, ir pieņemta reālistiskāka nomenklatūra, kuru vieglāk saprast. No patērētāja viedokļa, ar šo metodi var precīzāk izmērīt sāļuma vai nesāļuma sajūtas intensitāti, salīdzinot ar metodi, ko izmanto sausam beztauku paraugam, kurš nekādā gadījumā neatbilst tirdzniecībā esošajam produktam.

Līdz ar parauga veida maiņu nātrija hlorīda maksimālais saturs mainās no 10 % (sausā beztauku ekstraktā) uz 5 % (dabiskā paraugā), ņemot vērā, ka “Jamón de Trevélez” ir raksturīga infiltrētu tauku klātbūtne (no 5 līdz 10 % atbilstoši šķiņķa veidam) un vidēji 50 % kopējā mitruma.

Teikuma galīgā redakcija ir šāda:

“Sāļums – izteikts ar nātrija hlorīda 5 % vai zemāku maksimālo saturu dabiskā paraugā, veicot analīzi šķiņķa šķērseniskajā daļā 4 cm attālumā no augšstilba galvas un bez ādas.”

3.3.   Kvalificēšanas posms. Elementi, kas apliecina produkta sagatavošanu apgabalā (D punkts)

Kvalificēšanas posms. Elementi, kas apliecina produkta sagatavošanu apgabalā (D punkts)

Pašreizējā punktā:

“Šķiņķa galīgā kvalificēšana notiek pēc pēdējās kontroles un pārbaudes, kurā izvērtē šķiņķa apjoma zudumu un žāvēšanas ilgumu, kā arī kvalitatīvās īpašības, jo katram gabalam ir jāuzspiež zīmogs ar numuru, kas tam piešķirts produkta pieņemšanas laikā.”

teikuma beigu daļu “produkta pieņemšanas laikā” aizstāj ar “produkta sagatavošanas procesa laikā”.

PAMATOJUMS. Šis punkts ir grozīts, ņemot vērā, ka ir mainījusies sistēmiskā darba organizācija; agrāk zīmogs tika uzspiests produkta sākotnējās kvalificēšanas laikā pieņemšanas brīdī un reizēm sagatavošanas posmā bija jāizņem vairāki zīmogi, galu galā konstatējot, ka nav izpildītas prasības, kas izvirzītas “Jamón de Trevélez”. Pašlaik numura zīmogs tiek uzspiests, veicot produkta galīgo kvalificēšanu, kas notiek produkta sagatavošanas procesa laikā.

Procesa sākumposmā nav iespējams zināt, vai šis produkts atbildīs specifikācijas prasībām.

3.4.   Ražošanas metode. Produkta ražošana (E punkts). Sagatavošanas posms – sālīšana

Ražošanas metode. Produkta ražošana (E punkts). Sagatavošanas posms – sālīšana

Svītro šādu punktu:

“Sālīšanas process notiek tikai laikā no oktobra līdz martam ieskaitot. Tomēr, atkarībā no laikapstākļiem, Regulatīvā padome var atļaut šo termiņu pagarināt vai saīsināt”.

PAMATOJUMS. Šis punkts, kas aizliedza uzsākt šķiņķa sagatavošanu laikā no aprīļa līdz septembrim, ir svītrots, jo spēkā esošais regulējums higiēnas un veselības aizsardzības jomā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku, paredz, ka sālīšanai ir jānotiek kontrolētos temperatūras apstākļos, lai novērstu patogēnu mikroorganismu attīstību. Ja šie apstākļi tiek kontrolēti, produkta sagatavošana var sākties jebkurā gada brīdī. Tādēļ nav nepieciešams saņemt pastāvīgu atļauju no Regulatīvās padomes, lai pagarinātu termiņu, ņemot vērā, ka to vairs nenosaka laikapstākļi, jo apstākļi tiek kontrolēti.

3.5.   Ražošanas metode. Produkta ražošana (E punkts). Sagatavošanas posms – pēcsālīšana

Ražošanas metode. Produkta ražošana (E punkts). Sagatavošanas posms – pēcsālīšana

Punktā:

“Pēc tam gabali nonāk pēcsālīšanas posmā, kas norit dabiskā vidē un kā rezultātā notiek lēna un pakāpeniska šķiņķa dehidrēšanās, kas veicina arī sāls vienmērīgu izkliedēšanos gabala muskuļaudu masā.”

svītro vārdus “kas norit dabiskā vidē un”.

PAMATOJUMS. Esošie tiesību akti un visi pētījumi un aptaujas, kas veiktas par šo būtisko šķiņķa ražošanas posmu, apliecina faktu, ka “pēcsālīšanas posmam” ir jānorit kontrolētas temperatūras un mitruma apstākļos, lai visu laiku nodrošinātu produkta nekaitīgumu.

Punktā:

“Regulatīvā padome izņēmuma kārtā un atkarībā no meteoroloģiskajiem apstākļiem var atļaut šā procesa norisi kontrolētā temperatūrā un relatīvajā mitrumā (temperatūrā no 3 līdz 7 °C un relatīvajā mitrumā no 75 līdz 85 %). Procesa maksimālais ilgums ir 30 dienas.”

svītro šādu teikumu: “Regulatīvā padome izņēmuma kārtā un atkarībā no meteoroloģiskajiem apstākļiem var atļaut šā procesa (...).”

PAMATOJUMS. Nevis Regulatīvā padome, bet esošie tiesību akti un visi pētījumi un aptaujas, kas veiktas par šo būtisko šķiņķa ražošanas posmu, apliecina faktu, ka “pēcsālīšanas posmam” ir jānorit kontrolētas temperatūras un mitruma apstākļos, lai visu laiku nodrošinātu produkta nekaitīgumu un aukstuma ķēdes nepārtrauktību.

Iepriekšējam punktam pievieno šādu teikumu: “šie temperatūras un mitruma apstākļi mainās līdz ar procesa virzību un atbilstoši tam un pakāpeniski pielāgojas apstākļiem, kas valda dabiskajā žāvēšanā, atkarībā no gadalaika”.

PAMATOJUMS. Mērķis ir novērst aukstuma ķēdes pārtraukšanu starp pēcsālīšanu un dabisko žāvēšanu saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu.

Teikumu “Procesa maksimālais ilgums ir 30 dienas.” groza, izsakot šādā redakcijā: “Procesa maksimālais ilgums ir 90 dienas.”

PAMATOJUMS. Šķiet, ka 30 dienu periods, kas specifikācijā noteikts attiecībā uz pēcsālīšanas posmu, ir sasaistīts ar periodu, kad augšstilbus iemērc sālījumā, un tas var notikt tikai laikā no oktobra līdz martam un atkarībā no laikapstākļiem, tādēļ šķiņķiem ir jāpaliek pēcsālīšanas procesā vismaz 30 dienas tajos mēnešos, kad temperatūra un mitrums var būt vispiemērotākie, tādējādi ļaujot uzsākt nākamo posmu – žāvēšanu – līdzīgos temperatūras un mitruma apstākļos.

3.6.   Pārbaudes struktūra (G punkts)

Pārbaudes struktūra (G punkts)

G punkta virsrakstu “Pārbaudes struktūra” groza, izsakot šādā redakcijā: “Specifikācijas ievērošanas pārbaude”, un dokumenta tekstā svītro visas atsauces uz iepriekšējo virsrakstu. Pievieno arī šādus punktus:

“Specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirdzniecībā veic saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts).

Norīkotā kompetentā iestāde, kas atbild par pārbaudēm, ir Dirección General de Calidad, Industrias Agroalimentarias y Producción Ecológica de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía – C/ Tabladilla, s/n – 41071, Séville – tālr. +34 955032278 – fakss +34 955032112 – e-pasts: dg-ciape.sscc.capma@juntadeandalucia.es

Informāciju par iestādēm, kas atbild par specifikācijas nosacījumu izpildes pārbaudēm, var iegūt šādā adresē:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/areas-tematicas/industrias-agroalimentarias/calidad-y-promocion-agroalimentaria/denominaciones-de-calidad/jamones-y-paletas.html

Īpaši uzdevumi ir tie, kas izriet no specifikācijas ievērošanas pārbaudēm pirms produkta laišanas tirdzniecībā.”

PAMATOJUMS. Piedāvātās redakcijas pieņemšana ļaus novērst šā punkta novecošanu.

Piedāvātā redakcija paredz precizējumus attiecībā uz kompetento iestādi un sniedz atsauci uz tās tīmekļa vietni, kurā norādītas iestādes, kas atbild par specifikācijas ievērošanas pārbaudēm.

3.7.   Valstu juridiskās prasības (I punkts)

Valstu juridiskās prasības (I punkts)

Šis punkts ir grozīts, lai pielāgotos piemērojamajam regulējumam, kas pašlaik ir spēkā, tostarp ES tiesību aktiem.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

3

“JAMÓN DE TREVÉLEZ”

“JAMÓN DE TREVÉLEZ”

EK Nr.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

EK Nr.: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Nosaukums

“Jamón de Trevélez”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Mājlopu tips, kas piemērots, lai ražotu gabalus, kuri paredzēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” apzīmētā šķiņķa sagatavošanai, ir radīts, krustojot Landrace, Large–White un Duroc–Jersey šķirnes.

Landrace, Large–White

Duroc–Jersey

Šķiņķim ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” ir šādas īpašības:

| — | noapaļota forma ar ādu un cilni; |
| --- | --- |

—

noapaļota forma ar ādu un cilni;

| — | minimālo žāvēšanas ilgumu (14, 17 vai 20 mēneši) nosaka atkarībā no šķiņķa svara svaigā veidā; |
| --- | --- |

—

minimālo žāvēšanas ilgumu (14, 17 vai 20 mēneši) nosaka atkarībā no šķiņķa svara svaigā veidā;

| — | sarkana krāsa, spīdums izcirtnī, un tauki īpaši dziļi iesūkušies muskuļaudu masā; |
| --- | --- |

—

sarkana krāsa, spīdums izcirtnī, un tauki īpaši dziļi iesūkušies muskuļaudu masā;

| — | gaļa ar maigu un nedaudz sāļu garšu; |
| --- | --- |

—

gaļa ar maigu un nedaudz sāļu garšu;

| — | sāļums dabiskā paraugā, izteikts nātrija hlorīda satura procentos, ir ≤ 5. Sāļuma tests ilgst ne ilgāk kā vienu mēnesi, skaitot no datuma, kad šķiņķis atbilst visām prasībām, lai to varētu klasificēt kā “Jamón de Treveléz”; |
| --- | --- |

—

sāļums dabiskā paraugā, izteikts nātrija hlorīda satura procentos, ir ≤ 5. Sāļuma tests ilgst ne ilgāk kā vienu mēnesi, skaitot no datuma, kad šķiņķis atbilst visām prasībām, lai to varētu klasificēt kā “Jamón de Treveléz”;

(analīzi veic šķiņķa šķērseniskajā daļā 4 cm attālumā no augšstilba galvas un bez ādas).

Taukiem ir krēmveida konsistence, tie ir spīdīgi, dzeltenīgi baltā krāsā, ar patīkamu smaržu un garšu.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Gabali, kuri paredzēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” apzīmētā šķiņķa sagatavošanai, ir iegūti no mājlopiem, kas izaudzēti, krustojot Landrace, Large–White un Duroc–Jersey šķirni.

Landrace, Large–White

Duroc–Jersey

Lai sagatavotu aizsargāto šķiņķi, var izmantot tikai gabalus, kuru zemādas tauku slāņa biezums ir šāds:

| — | vismaz 1 cm kopā ar infiltrētajiem taukiem – gabaliem, kuri vieglāki par 12,3 kg; |
| --- | --- |

—

vismaz 1 cm kopā ar infiltrētajiem taukiem – gabaliem, kuri vieglāki par 12,3 kg;

| — | vismaz 1,5 cm kopā ar infiltrētajiem taukiem – gabaliem, kuru svars ir no 12,3 kg līdz 13,5 kg; |
| --- | --- |

—

vismaz 1,5 cm kopā ar infiltrētajiem taukiem – gabaliem, kuru svars ir no 12,3 kg līdz 13,5 kg;

| — | vismaz 2 cm – gabaliem, kuri smagāki par 13,5 kg. |
| --- | --- |

—

vismaz 2 cm – gabaliem, kuri smagāki par 13,5 kg.

Gabalus iegūst no kastrētiem vīriešu kārtas īpatņiem vai no mātītēm.

Šķiņķus ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Jamón de Trevélez” var sagatavot tikai no gabaliem, kuru pH pusplēvainā muskuļa apvidū ir robežās no 5,5 līdz 6,4; to nosaka vismaz 24 stundas pēc dzīvnieka nokaušanas.

Augšstilba svars svaigā veidā ir lielāks par 11,3 kg.

No kautuves uz žāvēšanas un nogatavināšanas iekārtām gabalus vienmēr pārved transportlīdzekļos, kas atbilst spēkā esošajām prasībām, un tā, lai temperatūra gabalu vidučos būtu robežās no 1 līdz 3 °C, bet 1 cm dziļumā – zemāka par 4 °C, kad tos ieved sālīšanas novietnē.

Sālīšanai izmanto jūras sāli bez piedevām.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Nav attiecināms.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

| 1. | Sālīšana. |
| --- | --- |

1.

Sālīšana.

| 2. | Mazgāšana. |
| --- | --- |

2.

Mazgāšana.

| 3. | Pēcsālīšana. |
| --- | --- |

3.

Pēcsālīšana.

| 4. | Žāvēšana un nogatavināšana. |
| --- | --- |

4.

Žāvēšana un nogatavināšana.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Nav attiecināms.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Īpaši noteikumi marķēšanai

Marķējumā obligāti jāiekļauj apzīmējums “Indicación Geográfica Protegida “Jamón de Trevélez”” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Jamón de Trevélez”).

Image

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Jamón de Trevélez” produktu sagatavošanas apgabals atrodas Grenādas provincē, Sjerra Nevadas dienvidrietumu nogāzē, reģiona visaugstākajā daļā, ko pazīst ar nosaukumu “Alpujarra”. Tas ir dabas veidots apvidus, kurā, cita starpā, tādi faktori kā augstums virs jūras līmeņa, temperatūra un mitrums piešķir produktam īpašu kvalitāti, kas kļuvusi tradicionāla.

Tajā ietilpst rajoni, kas atrodas vairāk nekā 1 200 metru augstumā virs jūras līmeņa un pieder pie šādām pašvaldībām: Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Taha, Bubión, Capileira un Bérchules – tās visas atrodas Grenādas provincē.

Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Taha, Bubión, Capileira

Bérchules

Visas šīs pašvaldības ietilpst Sjerra Nevadas nacionālajā parkā, tostarp arī Grenādas reģions “Alpujarra”.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

“Jamón de Trevélez” sevišķās organoleptiskās īpašības ir izveidojusi dabas vide (Sjerra Nevadas dabas parka vidējā daļā), kurā tas saražots un kura – klimata un augu valsts dēļ – ir priekšnoteikums šā produkta specifiskās mikrofloras attīstībai. Trevélez šķiņķi tiek ražoti vairāk nekā 1 200–1 900 metru augstumā virs jūras līmeņa, vietā, kur aug ozoli un liela daļa citu endēmisko augu sugu, kas raksturīgas Sjerra Nevadai.

Trevélez

Augstums virs jūras līmeņa, temperatūra un mitrums, kas, cita starpā, ir tipisks šim apgabalam, ir tie faktori, kas nogatavošanās posmā piešķir produktam tā īpatnības, kuras jau kļuvušas tradicionālas.

Specializētās ražošanas metodes paredz kontrolēt produkta sālīšanas ilgumu atkarībā no katra gabala izmēra, un tā rezultātā šķiņķis uzsūc lielu daudzumu sāls, bet ne pārmērīgi; tādējādi produkts tiek stabilizēts un to var ilgu laiku nogatavināt. Kad beidzas pēcsālīšana, nogatavināšanas perioda laikā pareiza šķiņķa izskata un ārienes, kā arī apkārtējo apstākļu (temperatūras un mitruma) novērtēšana dažādās žāvētavu zonās ļauj ražotājam nogatavināt šķiņķi pakāpeniski un ilgstoši, cik vien šim produktam nepieciešams. Nogatavināšanas procesa gaitā veic vēl divas darbības, proti, izvieto gabalus tajās žāvētavu zonās, kas ir vispiemērotākās mitruma un temperatūras ziņā, un pēc tam atver vai aizver dabiskās ventilācijas sistēmas (logus) žāvētavās, lai nodrošinātu vislabākos temperatūras un mitruma apstākļus.

5.2.   Produkta specifika

Produkta specifika

AĢIN “Jamón de Trevélez” pamatā ir šā produkta īpašā popularitāte.

“Jamón de Trevélez” ir pazīstams kā unikāls produkts, kas jau vairāk nekā 200 gadus ir saistīts ar Grenādas reģionu “Alpujarra”, un to apliecina daudzas atsauces 19. gadsimta rakstu avotos un slaveni tālaika rakstnieki, piemēram, Pedro Antonio de Alarsons (Pedro Antonio de Alarcón), spāņu prozaiķis, kurš dzimis Gvadiksā (Guadix) 1833. gadā.

Pedro Antonio de Alarcón

Guadix

Arī Servantess (Cervantes) zināja par šā šķiņķa esību un vairākās savās publikācijās izteicās par to atzinīgi.

Cervantes

Gregorio Maranjons (Gregorio Marañón), spāņu rakstnieks un domātājs, kurš dzimis Madridē 1887. gadā, Alpujarra politiķa Natalio Rivasa (Natalio Rivas) draugs, slavēja “Jamón de Trevélez” un novērtēja arī Andalūzijas gaspačo labās īpašības, apgalvodams, ka “viņam pietrūkst tikai dažu šķēlīšu “Jamón de Trevélez”, lai būtu lieliski paēdis”.

Gregorio Marañón

Alpujarra

Natalio Rivas

Taču visbūtiskākā vēsturiskā atsauce uz “Jamón de Trevélez” attiecas uz 1862. gada 12. oktobri, datumu, kurā Viņas majestāte karaliene Izabella II piešķīra Trevélez pašvaldībai privilēģiju darboties kā karaļa pils oficiālam piegādātājam, kas tiesīgs uzspiest šķiņķiem karalisko zīmogu ar uzrakstu “V.M. karalienes Izabellas II atzinība 1862. gadā Trevélez”, apliecinot šā šķiņķa kvalitāti.

Trevélez

Trevélez

Viktorija Eiženija de Montijo (Victoria Eugénie de Montijo), Napoleona III sieva un Francijas imperatore, uzzināja par “Jamón de Trevélez” ārpus Spānijas robežām un iekļāva to galma ēdienkartē (slavenajā franču virtuvē).

Victoria Eugénie de Montijo

“Jamón de Trevélez” raksturīgās īpašības ir šādas:

| — | ilga nogatavošanās, kas norit pakāpeniski un dabiski; |
| --- | --- |

—

ilga nogatavošanās, kas norit pakāpeniski un dabiski;

| — | neliels sāls saturs, kura daudzums tiek kontrolēts; |
| --- | --- |

—

neliels sāls saturs, kura daudzums tiek kontrolēts;

| — | slāpekļskābes, E250 un E252 un citu piedevu neizmantošana produkta žāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

—

slāpekļskābes, E250 un E252 un citu piedevu neizmantošana produkta žāvēšanas laikā.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Jamón de Trevélez” pazīst un saista ar Alpujarra vidi jau vairāk nekā 200 gadus. Kopš tā laika ir izdevies saglabāt un iemūžināt meistaru zināšanas un metodes, ko šķiņķa ražotāji, meistari, kuri specializējušies dabiskajā žāvēšanā, nodod no paaudzes paaudzē, un tādēļ viņu tehnoloģiskā kompetence tiešā veidā ietekmē “Jamón de Trevélez” īpašības.

Alpujarra

Gatavā produkta īpašības ietekmē arī šā reģiona ģeogrāfiskā vide un klimats, atrodoties starp 1 200 metru augstumu un Sjerra Nevadas virsotnēm, aukstuma apvidū, kurā ziemā bieži vien ir sastopami sniegputeņi, pūš vēji no Sjerra Nevadas (ziemeļvēji), bet vasarā ir vēsa gaisa temperatūra, un tas viss nodrošina šajā apgabalā sagatavotā šķiņķa dabisko žāvēšanu un atšķir to no citiem šķiņķiem.

Vides apstākļi, ko raksturo aukstas ziemas un vēsas vasaras, ļauj veikt ilgstošu žāvēšanu dabiskos apstākļos. Tie ļauj sagatavot produktu ar nelielu sāls saturu, pielāgojot sāls daudzumu katram gabalam un dodot šķiņķim pietiekami daudz laika, lai tas varētu žūt lēni un pakāpeniski ārpus telpām Trevélez, neizmantojot nekādus mākslīgus konservantus, piemēram, slāpekļskābi, jo temperatūra nodrošina produkta žāvēšanu apstākļos, kas garantē nekaitīgumu un saglabā šā produkta mikrobioloģiskās un organoleptiskās īpašības.

Trevélez

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

4

Ar nosaukuma specifikācijas pilno tekstu var iepazīties adresē

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_modificado_Jamon_Trevelez.pdf

vai iepazīties ar to tieši mājas lapā, kas atrodas Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente tīmekļa vietnē (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), izmantojot šādu piekļuves ceļu: “Industrias Agroalimentarias”/“Calidad y Promoción”/“Denominaciones de Calidad”/“Jamones y Paletas”, saite uz specifikāciju atrodas zem kvalitātes apzīmējuma nosaukuma.

Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

2

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

3

(4)  Skat. 3. atsauci.

4

---