# Euroopa Liidu C 190/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.190.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 190 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide29. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.190.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 190

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide29. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa välisteenistus |
| 2013/C 190/01 | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus, 19. aprill 2013, Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 190/02 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 47 |
| 2013/C 190/03 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 62 |
| 2013/C 190/04 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 65 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa välisteenistus

2013/C 190/01

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus, 19. aprill 2013, Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 190/02

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

47

2013/C 190/03

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

62

2013/C 190/04

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

65

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 190/05 | Riigiabi – Kreeka Vabariik – Riigiabi nr SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) – Riigiabi äriühingule Hellenic Postbank S.A. sildpanga New Postbank S.A. asutamise ja kapitaliseerimise teel – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 70 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 190/05

Riigiabi – Kreeka Vabariik – Riigiabi nr SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) – Riigiabi äriühingule Hellenic Postbank S.A. sildpanga New Postbank S.A. asutamise ja kapitaliseerimise teel – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

70

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa välisteenistus

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/1

---

LIIDU VÄLISASJADE JA JULGEOLEKUPOLIITIKA KÕRGE ESINDAJA OTSUS,

19. aprill 2013,

Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta

(2013/C 190/01)

LIIDU VÄLISASJADE JA JULGEOLEKUPOLIITIKA KÕRGE ESINDAJA,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1),

võttes arvesse kõrge esindaja 15. juuni 2011. aasta otsuse (Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta) (2) artikli 9 lõikes 6 osutatud komitee arvamust,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikes 1 osutatud komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa välisteenistusel kui sõltumatult tegutseval Euroopa Liidu (EL) asutusel peaksid olema julgeolekueeskirjad, millele on viidatud nõukogu otsuse 2010/427/EL artikli 10 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa välisteenistusel kui sõltumatult tegutseval Euroopa Liidu (EL) asutusel peaksid olema julgeolekueeskirjad, millele on viidatud nõukogu otsuse 2010/427/EL artikli 10 lõikes 1.

| (2) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) peaks tegema otsuse Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta, mis hõlmaksid julgeoleku kõiki aspekte, et Euroopa välisteenistus saaks tõhusalt hallata oma töötajate, füüsilise vara, teabe ning külastajatega seotud riske ning täita sellega seoses oma vastutuskohustust. |
| --- | --- |

(2)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) peaks tegema otsuse Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta, mis hõlmaksid julgeoleku kõiki aspekte, et Euroopa välisteenistus saaks tõhusalt hallata oma töötajate, füüsilise vara, teabe ning külastajatega seotud riske ning täita sellega seoses oma vastutuskohustust.

| (3) | Eeskätt tuleks Euroopa välisteenistuse vastutusel olevatele töötajatele, füüsilisele varale, kaasa arvatud side- ja infosüsteemid, teabele ja külastajatele pakkuda sellisel tasemel kaitset, mis oleks kooskõlas nõukogu, Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja vajaduse korral rahvusvaheliste organisatsioonide parimate tavadega. |
| --- | --- |

(3)

Eeskätt tuleks Euroopa välisteenistuse vastutusel olevatele töötajatele, füüsilisele varale, kaasa arvatud side- ja infosüsteemid, teabele ja külastajatele pakkuda sellisel tasemel kaitset, mis oleks kooskõlas nõukogu, Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja vajaduse korral rahvusvaheliste organisatsioonide parimate tavadega.

| (4) | Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad peaksid aitama saavutada Euroopa Liidus salastatud teabe kaitsmiseks sidusama põhjaliku üldraamistiku, tuginedes Euroopa nõukogu (edaspidi „nõukogu”) julgeolekueeskirjadele ja komisjoni julgeolekusätetele ning olles nendega võimalikult palju vastavuses. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad peaksid aitama saavutada Euroopa Liidus salastatud teabe kaitsmiseks sidusama põhjaliku üldraamistiku, tuginedes Euroopa nõukogu (edaspidi „nõukogu”) julgeolekueeskirjadele ja komisjoni julgeolekusätetele ning olles nendega võimalikult palju vastavuses.

| (5) | Euroopa välisteenistus, nõukogu ja komisjon kohustuvad kohaldama ELi salastatud teabe kaitseks samaväärse tasemega julgeolekustandardeid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa välisteenistus, nõukogu ja komisjon kohustuvad kohaldama ELi salastatud teabe kaitseks samaväärse tasemega julgeolekustandardeid.

| (6) | Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklite 15 ja 16 ega neid rakendavate õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklite 15 ja 16 ega neid rakendavate õigusaktide kohaldamist.

| (7) | Vaja on kehtestada julgeoleku korraldus Euroopa välisteenistuses ja julgeolekuga seotud ülesannete jaotus Euroopa välisteenistuse struktuurides. |
| --- | --- |

(7)

Vaja on kehtestada julgeoleku korraldus Euroopa välisteenistuses ja julgeolekuga seotud ülesannete jaotus Euroopa välisteenistuse struktuurides.

| (8) | Kõrge esindaja peaks vajaduse korral arvesse võtma asjaomaseid ekspertteadmisi liikmesriikides, nõukogu peasekretariaadis ja Euroopa Komisjonis. |
| --- | --- |

(8)

Kõrge esindaja peaks vajaduse korral arvesse võtma asjaomaseid ekspertteadmisi liikmesriikides, nõukogu peasekretariaadis ja Euroopa Komisjonis.

| (9) | Kõrge esindaja peaks võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuste eeskirjade rakendamiseks liikmesriikide, nõukogu peasekretariaadi ja Euroopa Komisjoni toetusel, |
| --- | --- |

(9)

Kõrge esindaja peaks võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuste eeskirjade rakendamiseks liikmesriikide, nõukogu peasekretariaadi ja Euroopa Komisjoni toetusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad.

Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtivad kõnealused eeskirjad kõigi Euroopa välisteenistuse töötajate ning kõigi liidu delegatsioonide töötajate suhtes hoolimata nende teenistuslikust seisundist või päritolust, ning nendega kehtestatakse üldine õiguslik raamistik välisteenistuse vastutusel olevate töötajatega, nagu määratletud artiklis 2, samuti ruumide, füüsilise vara, teabe ja külastajatega seotud riskide tõhusaks haldamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Euroopa välisteenistuse töötajad”– Euroopa välisteenistuse ametnikud ja muud teenistujad, sealhulgas liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad, kes on määratud ajutisteks teenistujateks, samuti riikide lähetatud eksperdid, nagu on määratletud nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artiklis 6;

b)   „Euroopa välisteenistuse vastutusel olevad töötajad”– Euroopa välisteenistuse töötajad ja kõik liidu delegatsioonide töötajad, olenemata nende teenistuslikust seisundist või päritolust, samuti käesoleva otsuse kontekstis kõrge esindaja ja kui see on asjakohane, muud Euroopa välisteenistuse peakorteri ruumides viibivad töötajad;

c)   „ülalpeetavad”– liidu delegatsioonides Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate pereliikmed, kes kuuluvad nende leibkonda, nagu on teatatud vastuvõtva riigi välisministeeriumile;

d)   „Euroopa välisteenistuse ruumid”– kõik Euroopa välisteenistuse tegevuskohad, sealhulgas hooned, kontorid, toad ja muud kohad, samuti kohad, kus paiknevad side- ja infosüsteemid (sealhulgas sellised, mis töötlevad ELi salastatud teavet), kus Euroopa välisteenistus teostab alalist või ajutist tegevust;

e)   „Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvid”– Euroopa välisteenistuse vastutusel olevad töötajad, Euroopa välisteenistuse ruumid, ülalpeetavad, füüsiline vara, sealhulgas side- ja infosüsteemid, teave ja külastajad;

f)   „ELi salastatud teave”– teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.

Muud mõisted on loetletud asjakohastes lisades ja liites A.

Artikkel 3

Vastutuskohustus

1.   Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade eesmärk on kaasa aidata Euroopa välisteenistuse vastutuskohustusega seotud ülesannete täitmisele.

2.   Euroopa välisteenistuse vastutuskohustus hõlmab nõuetekohast hoolsust kõikide mõistlike sammude astumisel julgeolekumeetmete rakendamiseks, et vältida mõistlikult ettenähtavat kahju Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele.

See hõlmab nii julgeoleku- kui ka ohutusaspekte, sealhulgas neid, mis tulenevad hädaolukordadest või kriisidest, olenemata nende laadist.

3.   Võttes arvesse liikmesriikide, ELi institutsioonide ja organite ning teiste asjaosaliste vastutuskohustust, kellel on töötajaid liidu delegatsioonides ja/või liidu delegatsioonide ruumides, samuti Euroopa välisteenistuse vastutuskohustust liidu delegatsioonide võõrustamisel eespool nimetatud teiste asjaosaliste ruumides, sõlmib Euroopa välisteenistus iga eespool nimetatud üksusega halduskokkuleppeid, mis käsitlevad vastavaid kohustusi, ülesandeid ja koostöömehhanisme.

Artikkel 4

Füüsiline julgeolek ja taristu turvalisus

1.   Euroopa välisteenistus kehtestab kõik asjakohased füüsilise julgeoleku meetmed (nii ajutised kui ka alalised), sealhulgas juurdepääsukontrolli kõikidesse Euroopa välisteenistuse ruumidesse, et kaitsta Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuve. Kõnealuseid meetmeid võetakse arvesse uute ruumide projekteerimisel ja planeerimisel või enne olemasolevate ruumide üürimist.

2.   Kolmandates riikides seab Euroopa välisteenistus oma julgeolekuhuvide kaitseks samuti sisse asjakohased täiendavad füüsilise julgeoleku meetmed, nii ajutised kui ka alalised.

Selleks saab Euroopa välisteenistuse vastutusel olevatele töötajatele ja ülalpeetavatele julgeolekukaalutlustel kehtestada kindlaks ajavahemikuks ja kindlates kohtades erikohustusi või -piiranguid.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed on vastavuses riskidele antud hinnanguga.

Artikkel 5

Salastatud teabe kaitse

1.   ELi salastatud teabe suhtes kohaldatakse käesolevas otsuses, eeskätt A lisas sätestatud nõudeid. ELi salastatud teabe valdaja vastutab selle nõuetekohase kaitsmise eest.

2.   Euroopa välisteenistus tagab, et juurdepääs salastatud teabele antakse ainult isikutele, kes vastavad A lisa artiklis 5 sätestatud tingimustele.

3.   Kõrge esindaja kehtestab kooskõlas käesoleva otsuse A lisas sätestatud ELi salastatud teabe kaitsmise eeskirjadega ka tingimused, mille alusel kohalikud teenistujad saavad juurdepääsu ELi salastatud teabele.

4.   Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat haldab andmekogu kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste juurdepääsuloa staatuse kohta.

5.   Kui liikmesriigid sisestavad Euroopa välisteenistuse struktuuridesse või võrkudesse riigisisest salastusmärget kandva salastatud teabe, kaitseb Euroopa välisteenistus seda teavet kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teabe suhtes kooskõlas käesoleva otsuse A lisas sätestatud kohaldatavate eeskirjadega.

6.   Euroopa välisteenistuse alad, kus säilitatakse CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal või võrdväärsel tasemel salastatud teavet, luuakse turvaaladena kooskõlas käesoleva otsuse A lisa eeskirjadega ning need kiidab heaks Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus.

7.   Kõrge esindaja ülesannete täitmise korda, mida järgitakse ELi salastatud teabe vahetamist kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega käsitlevate lepingute või halduskokkulepete raames, on kirjeldatud käesoleva otsuse A ja A VI lisades.

Artikkel 6

Julgeolekuintsidendid ja eriolukorrad

1.   Et tagada õigeaegne ja tõhus reageerimine julgeolekuintsidentidele, kehtestab Euroopa välisteenistus sellistest juhtumitest ja eriolukordadest teatamise mehhanismi, mis toimib kakskümmend neli tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas ning hõlmab igat liiki julgeolekuintsidente ja ohte Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele (nt õnnetused, konfliktid, kuritahtlikud teod, kuriteod, inimröövid ja pantvangivõtmised, meditsiinilised eriolukorrad, side- ja infosüsteemidega seotud intsidendid, küberrünnakud jne).

2.   Euroopa välisteenistuse peakorteri, liidu delegatsioonide, nõukogu, komisjoni, ELi eriesindajate ja liikmesriikide vahel luuakse erakorralised sidekanalid, et abistada neid töötajaid hõlmavate julgeolekuintsidentide ja nende tagajärgede lahendamisel, sealhulgas eriolukordade lahendamise planeerimisel.

3.   Kõnealune julgeolekuintsidentide lahendamine hõlmab muu hulgas järgmist:

| — | korda, mis tõhusalt toetab töötajaid hõlmavate julgeolekuintsidentidega seotud otsustamisprotsessi, sealhulgas missioonide evakueerimist ja peatamist käsitlevate otsuste tegemist ning |
| --- | --- |

—

korda, mis tõhusalt toetab töötajaid hõlmavate julgeolekuintsidentidega seotud otsustamisprotsessi, sealhulgas missioonide evakueerimist ja peatamist käsitlevate otsuste tegemist ning

| — | tegevuspõhimõtteid ja korda töötajate tagasisaamiseks, nt töötajate kadumise või inimröövimiste ja pantvangivõtmiste puhul, võttes arvesse liikmesriikide, ELi institutsioonide ja Euroopa välisteenistuse sellealaseid kohustusi. Selliste operatsioonide juhtimisel kaalutakse erisuutlikkuse rakendamist, võttes arvesse ressursse, mida saavad pakkuda liikmesriigid. |
| --- | --- |

—

tegevuspõhimõtteid ja korda töötajate tagasisaamiseks, nt töötajate kadumise või inimröövimiste ja pantvangivõtmiste puhul, võttes arvesse liikmesriikide, ELi institutsioonide ja Euroopa välisteenistuse sellealaseid kohustusi. Selliste operatsioonide juhtimisel kaalutakse erisuutlikkuse rakendamist, võttes arvesse ressursse, mida saavad pakkuda liikmesriigid.

4.   Euroopa välisteenistus seab sisse vajaliku halduskorra julgeolekuintsidentidest teatamiseks liidu delegatsioonides. Vajadusel teavitatakse liikmesriike, komisjoni ja muid asjaomaseid võimuorganeid, samuti asjaomaseid julgeolekukomiteesid.

5.   Vahejuhtumite haldamise menetlust tuleks korrapäraselt harjutada ja vastav tegutsemiskord üle vaadata.

Artikkel 7

Side- ja infosüsteemide turvalisus

1.   Euroopa välisteenistus kaitseb side- ja infosüsteemides töödeldavat teavet selle konfidentsiaalsusele, terviklusele, kättesaadavusele, autentsusele ja salgamise vääramisele avalduvate ohtude eest.

2.   Artikli 12 jaotise 1 punktis 1 määratletud Euroopa välisteenistuse julgeolekuorgan kehtestab eeskirjad, julgeolekupoliitika ja julgeolekukava kõikide Euroopa välisteenistuse omatavate või tema poolt kasutatavate side- ja infosüsteemide kaitsmiseks.

3.   Need eeskirjad, põhimõtted ja kava on kooskõlas ja nende rakendamine hästi koordineeritud nõukogu ja komisjoni vastava tegevusega, samuti vajaduse korral liikmesriikide kohaldatavate julgeolekupõhimõtetega.

4.   Kõik salastatud teavet töötlevad side- ja infosüsteemid läbivad akrediteerimisprotsessi. Euroopa välisteenistus kohaldab julgeoleku akrediteerimise haldamise süsteemi, konsulteerides nõukogu peasekretariaadi ja komisjoniga

5.   Kui Euroopa välisteenistuse töödeldavat ELi salastatud teavet kaitstakse krüptovahendite abil, kiidab sellised vahendid heaks Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutus nõukogu julgeolekukomitee soovituse põhjal.

6.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus seab vajalikus ulatuses sisse järgmised infokindluse tagamisega tegelevad asutused:

| a) | infokindluse asutus; |
| --- | --- |

a)

infokindluse asutus;

| b) | TEMPEST-asutus; |
| --- | --- |

b)

TEMPEST-asutus;

| c) | krüptovahendite heakskiitmise asutus; |
| --- | --- |

c)

krüptovahendite heakskiitmise asutus;

| d) | krüptovahendite jaotamise asutus. |
| --- | --- |

d)

krüptovahendite jaotamise asutus.

7.   Iga süsteemi jaoks seab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus sisse järgmised asutused:

| a) | turvalisuse akrediteerimise asutus; |
| --- | --- |

a)

turvalisuse akrediteerimise asutus;

| b) | infokindluse rakendusasutus. |
| --- | --- |

b)

infokindluse rakendusasutus.

8.   Käesoleva artikli rakendussätted seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega on sätestatud A ja A IV lisas.

Artikkel 8

Julgeolekunõuete rikkumine ja salastatud teabe ohtusattumine

1.   Julgeolekunõuete rikkumine ilmneb isiku sellise tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, mis on vastuolus käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjadega ja/või julgeolekupoliitika või -suunistega, milles sätestatakse nende eeskirjade rakendamiseks vajalikud meetmed ja mis on kiidetud heaks artikli 20 lõike 1 kohaselt.

2.   Salastatud teabe ohtusattumine ilmneb siis, kui see teave on täielikult või osaliselt avaldatud volitamata isikutele või üksustele.

3.   Igast julgeolekunõuete rikkumisest või rikkumise kahtlusest, samuti salastatud teabe ohtusattumisest või ohtusattumise kahtlusest teatatakse viivitamata Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kes rakendab asjakohaseid meetmeid, nagu on sätestatud A lisas.

4.   Iga isiku suhtes, kes on vastutav käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjade rikkumise või salastatud teabe ohtusattumise eest, võidakse algatada distsiplinaar- ja/või kohtumenetlus kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega, nagu on sätestatud A lisa artikli 11 lõikes 3.

Artikkel 9

Julgeolekuintsidentide, julgeolekunõuete rikkumise ja/või salastatud teabe ohtusattumise uurimine ning parandusmeetmed

1.   Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, keda abistavad vajaduse korral liikmesriikide ja/või muude ELi institutsioonide eksperdid, teeb tegevjuhi loal järgmist:

| a) | teostab asjakohaseid uurimisi või kontrollimisi:






  i) | kui on teada või kui on alust arvata, et Euroopa välisteenistusega seonduv salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud; |
| --- | --- | --- |

a)

teostab asjakohaseid uurimisi või kontrollimisi:

i)

kui on teada või kui on alust arvata, et Euroopa välisteenistusega seonduv salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud;

| ii) | ilmnenud julgeolekunõuete rikkumise, rikkumise kahtluse või muude julgeolekuintsidentide või ohu korral Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele; |
| --- | --- |

ii)

ilmnenud julgeolekunõuete rikkumise, rikkumise kahtluse või muude julgeolekuintsidentide või ohu korral Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele;

| b) | rakendab uurimisest tulenevalt vajalikke parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

b)

rakendab uurimisest tulenevalt vajalikke parandusmeetmeid.

2.   Uurijatel on juurdepääs kogu vajalikule teabele selliste uurimiste teostamiseks ning kõik Euroopa välisteenistuse talitused toetavad neid selles suhtes täielikult.

Uurijad võivad rakendada asjakohaseid meetmeid tõendusjälje kaitsmiseks viisil, mis on võrdeline uuritava asja raskusastmega.

3.   Kui juurdepääs teabele on seotud isikuandmetega, sealhulgas nendega, mis sisalduvad side- ja infosüsteemides, antakse selline juurdepääs määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt.

4.   Kui on vaja luua uurimisalane andmekogu, mis sisaldab isikuandmeid, teavitatakse Euroopa andmekaitseinspektorit kooskõlas eespool nimetatud määrusega.

Artikkel 10

Julgeolekuriski juhtimine

1.   Oma julgeolekualaste kaitsevajaduste kindlaksmääramiseks töötab Euroopa välisteenistus tihedas koostöös komisjoni julgeolekudirektoraadi ja vajaduse korral nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga välja tervikliku julgeolekuriskide hindamise metoodika.

2.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidega seotud riske juhitakse protsessina. Selle protsessi eesmärk on määrata kindlaks teadaolevad julgeolekuriskid, määratleda julgeolekumeetmed selliste riskide vähendamiseks vastuvõetava tasemeni ning kohaldada meetmeid kooskõlas süvakaitse põhimõttega. Selliste meetmete tõhusust ja riskitaset hinnatakse pidevalt.

3.   Käesolevas otsuses sätestatud kohustused ja ülesanded ei piira iga Euroopa välisteenistuse vastutusel oleva töötaja vastutust; eelkõige peavad kolmandatesse riikidesse lähetatud ELi töötajad kainelt mõtlema ja asju õigesti hindama seoses nende endi turvalisusega ning täitma kõiki kohaldatavaid julgeolekueeskirju, -määruseid, -menetlusi ja -juhiseid.

4.   Euroopa välisteenistus rakendab kõiki mõistlikke meetmeid, et tagada oma julgeolekuhuvide kaitstus ja vältida neile tekkida võivaid mõistlikult ettenähtavaid kahjusid.

5.   Euroopa välisteenistuse julgeolekumeetmed salastatud teabe kaitsmiseks kogu kasutusaja jooksul on vastavuses eelkõige selle teabe salastatuse astmega, teabe või materjali vormi ja hulgaga, salastatud teavet sisaldavate rajatiste asukoha ja konstruktsiooniga ning sellega, milline on kuritahtliku tegevuse ja/või kriminaalse tegevuse, kaasa arvatud spionaaži, sabotaaži ja terrorismi oht, sealhulgas kohapeal hinnatud oht.

Artikkel 11

Julgeolekualane teadlikkus ja koolitus

1.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus tagab asjakohaste julgeolekualase teadlikkuse ja koolituse kavade koostamise ja rakendamise, samuti selle, et Euroopa välisteenistuse vastutusel olevad töötajad ja vajaduse korral nende ülalpeetavad osalevad tarvilikel teadlikkuse suurendamise infotundidel ja saavad koolitust vastavuses nende töö- või elukohas valitsevate riskidega.

2.   Enne ELi salastatud teabele juurdepääsu andmist ja pärast seda korrapäraste ajavahemike järel teavitatakse töötajaid nende kohustusest kaitsta ELi salastatud teavet käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 12

Julgeoleku korraldus Euroopa välisteenistuses

1.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuorganiks on tegevjuht. Selles rollis tagab tegevjuht, et:

| a) | julgeolekumeetmed kooskõlastatakse vajaduse korral liikmesriikide pädevate asutuste, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoniga ning kui see on asjakohane, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kõikides Euroopa välisteenistuse tegevusega seotud julgeolekuküsimustes, kaasa arvatud Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele avalduvate ohtude laad ja nende ohtude eest kaitsmise vahendid; |
| --- | --- |

a)

julgeolekumeetmed kooskõlastatakse vajaduse korral liikmesriikide pädevate asutuste, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoniga ning kui see on asjakohane, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kõikides Euroopa välisteenistuse tegevusega seotud julgeolekuküsimustes, kaasa arvatud Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele avalduvate ohtude laad ja nende ohtude eest kaitsmise vahendid;

| b) | julgeolekuaspekte võetakse kõikides Euroopa välisteenistuse tegevustes arvesse algusest peale; |
| --- | --- |

b)

julgeolekuaspekte võetakse kõikides Euroopa välisteenistuse tegevustes arvesse algusest peale;

| c) | juurdepääs salastatud teabele antakse ainult isikutele, kes vastavad A lisa artiklis 5 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

juurdepääs salastatud teabele antakse ainult isikutele, kes vastavad A lisa artiklis 5 sätestatud tingimustele;

| d) | seatakse sisse registrisüsteem, millega tagatakse, et CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet töödeldakse kooskõlas käesoleva otsusega nii Euroopa välisteenistuses kui ka selle edastamisel ELi liikmesriikidele, ELi institutsioonidele, organitele, ametitele või muudele volitatud saajatele. Eraldi arvestust peetakse kogu ELi salastatud teabe üle, mida Euroopa välisteenistus on edastanud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, samuti kogu salastatud teabe üle, mis on saadud kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt; |
| --- | --- |

d)

seatakse sisse registrisüsteem, millega tagatakse, et CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet töödeldakse kooskõlas käesoleva otsusega nii Euroopa välisteenistuses kui ka selle edastamisel ELi liikmesriikidele, ELi institutsioonidele, organitele, ametitele või muudele volitatud saajatele. Eraldi arvestust peetakse kogu ELi salastatud teabe üle, mida Euroopa välisteenistus on edastanud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, samuti kogu salastatud teabe üle, mis on saadud kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt;

| e) | teostatakse artiklis 15 osutatud julgeolekukontrolle; |
| --- | --- |

e)

teostatakse artiklis 15 osutatud julgeolekukontrolle;

| f) | uuritakse kõiki ilmnenud julgeolekunõuete rikkumisi või rikkumise kahtlusi, samuti kõiki Euroopa välisteenistusest pärineva või Euroopa välisteenistuse valduses oleva salastatud teabe tegelikke ohtusattumisi või ohtusattumise kahtlusi või kadumise juhtumeid, ning asjaomastele julgeolekuorganitele esitatakse palve osutada selliste uurimiste läbiviimisel abi; |
| --- | --- |

f)

uuritakse kõiki ilmnenud julgeolekunõuete rikkumisi või rikkumise kahtlusi, samuti kõiki Euroopa välisteenistusest pärineva või Euroopa välisteenistuse valduses oleva salastatud teabe tegelikke ohtusattumisi või ohtusattumise kahtlusi või kadumise juhtumeid, ning asjaomastele julgeolekuorganitele esitatakse palve osutada selliste uurimiste läbiviimisel abi;

| g) | seatakse sisse asjakohased intsidentide ja tagajärgede lahendamise kavad ja mehhanismid, et õigeaegselt ja tõhusalt reageerida julgeolekuintsidentidele; |
| --- | --- |

g)

seatakse sisse asjakohased intsidentide ja tagajärgede lahendamise kavad ja mehhanismid, et õigeaegselt ja tõhusalt reageerida julgeolekuintsidentidele;

| h) | võetakse sobivaid meetmeid juhul, kui isikud ei täida käesolevat otsust; |
| --- | --- |

h)

võetakse sobivaid meetmeid juhul, kui isikud ei täida käesolevat otsust;

| i) | on sisse seatud sobivad füüsilised ja korralduslikud meetmed Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmiseks.
  Seoses sellega teeb tegevjuht kooskõlastatult tegevpeasekretäriga järgmist:






  — | määrab koostöös komisjoniga kindlaks delegatsioonide julgeolekuklassi; |
| --- | --- | --- |

i)

on sisse seatud sobivad füüsilised ja korralduslikud meetmed Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmiseks.

Seoses sellega teeb tegevjuht kooskõlastatult tegevpeasekretäriga järgmist:

—

määrab koostöös komisjoniga kindlaks delegatsioonide julgeolekuklassi;

| — | otsustab pärast kõrge esindajaga nõu pidamist, millal delegatsiooni töötajad tuleb evakueerida, kui julgeolekuolukord seda nõuab; |
| --- | --- |

—

otsustab pärast kõrge esindajaga nõu pidamist, millal delegatsiooni töötajad tuleb evakueerida, kui julgeolekuolukord seda nõuab;

| — | määrab kindlaks meetmed, mida rakendatakse vajadusel ülalpeetavate kaitseks, võttes arvesse artikli 3 lõikes 3 osutatud kokkuleppeid ELi institutsioonidega; |
| --- | --- |

—

määrab kindlaks meetmed, mida rakendatakse vajadusel ülalpeetavate kaitseks, võttes arvesse artikli 3 lõikes 3 osutatud kokkuleppeid ELi institutsioonidega;

| — | kiidab heaks krüptoside põhimõtted, eelkõige krüptovahendite ja -mehhanismi sisseseadmise kava. |
| --- | --- |

—

kiidab heaks krüptoside põhimõtted, eelkõige krüptovahendite ja -mehhanismi sisseseadmise kava.

2.   Tegevjuhti abistavad nende ülesannete täitmisel haldus- ja finantsjuht, Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja ning vajaduse korral kriisireageerimise ja tegevuse koordineerimise juht.

3.   Tegevjuht kui Euroopa välisteenistuse julgeolekuorgan võib vajaduse korral kõnealuseid ülesandeid delegeerida.

4.   Iga osakonna/talituse juhataja vastutab ELi salastatud teabe kaitsmise eeskirjade rakendamise eest oma osakonnas/talituses.

Iga osakonna/talituse juhataja, kandes eespool kirjeldatud vastutust, määrab töötajad osakonna julgeolekukoordinaatori ülesannete täitmiseks, kusjuures kõnealune inimressurss peab olema vastavuses asjaomase osakonna/talituse töödeldava ELi salastatud teabe hulgaga.

Osakonna julgeolekukoordinaatorid aitavad oma osakonna/talituse juhatajal vajadust mööda täita julgeolekualaseid ülesandeid, näiteks:

| a) | osakonna/talituse erivajadustele vastavate täiendavate julgeolekunõuete väljatöötamine; |
| --- | --- |

a)

osakonna/talituse erivajadustele vastavate täiendavate julgeolekunõuete väljatöötamine;

| b) | oma osakonna/talituse liikmete perioodiline teavitamine julgeolekuküsimustes; |
| --- | --- |

b)

oma osakonna/talituse liikmete perioodiline teavitamine julgeolekuküsimustes;

| c) | teadmisvajaduse põhimõtte järgimise tagamine oma osakonnas/talituses; |
| --- | --- |

c)

teadmisvajaduse põhimõtte järgimise tagamine oma osakonnas/talituses;

| d) | seifikoodide ja -võtmete ajakohastatud loendi pidamine; |
| --- | --- |

d)

seifikoodide ja -võtmete ajakohastatud loendi pidamine;

| e) | julgeolekumenetluste ja -meetmete rakendamine; |
| --- | --- |

e)

julgeolekumenetluste ja -meetmete rakendamine;

| f) | nii oma osakonna juhataja kui ka julgeolekudirektoraadi teavitamine julgeolekunõuete rikkumisest ja/või ELi salastatud teabe ohtusattumisest; |
| --- | --- |

f)

nii oma osakonna juhataja kui ka julgeolekudirektoraadi teavitamine julgeolekunõuete rikkumisest ja/või ELi salastatud teabe ohtusattumisest;

| g) | nende töötajate lõppjuhendamine, kelle töösuhe Euroopa välisteenistusega lõpeb; |
| --- | --- |

g)

nende töötajate lõppjuhendamine, kelle töösuhe Euroopa välisteenistusega lõpeb;

| h) | käsuliini kaudu korrapäraste aruannete esitamine osakonna/talituse julgeolekuküsimuste kohta; |
| --- | --- |

h)

käsuliini kaudu korrapäraste aruannete esitamine osakonna/talituse julgeolekuküsimuste kohta;

| i) | suhtlemine Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadiga julgeolekuküsimustes. |
| --- | --- |

i)

suhtlemine Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadiga julgeolekuküsimustes.

Igast tegevusest või probleemist, mis võib mõjutada julgeolekut, teavitatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraati aegsasti.

5.   Iga liidu delegatsiooni juht vastutab kõikide liidu delegatsiooni julgeolekuga seotud meetmete rakendamise eest.

1.   Euroopa välisteenistusel on julgeolekudirektoraat. Nimetatud direktoraat:

| a) | juhib, koordineerib, jälgib ja/või rakendab kõiki julgeolekumeetmeid kõikides Euroopa välisteenistuse vastutusel olevates ruumides nii peakorteris, ELis kui ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

a)

juhib, koordineerib, jälgib ja/või rakendab kõiki julgeolekumeetmeid kõikides Euroopa välisteenistuse vastutusel olevates ruumides nii peakorteris, ELis kui ka kolmandates riikides;

| b) | tagab mis tahes tegevuse, mis võib mõjutada Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmist, sidususe ja kooskõla käesoleva otsusega, samuti rakendussätetega; |
| --- | --- |

b)

tagab mis tahes tegevuse, mis võib mõjutada Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmist, sidususe ja kooskõla käesoleva otsusega, samuti rakendussätetega;

| c) | on kõrge esindaja, tegevpeasekretäri ja tegevjuhi põhiliseks nõustajaks kõikides julgeolekuküsimustes; |
| --- | --- |

c)

on kõrge esindaja, tegevpeasekretäri ja tegevjuhi põhiliseks nõustajaks kõikides julgeolekuküsimustes;

| d) | saab tuge liikmesriikide pädevatelt teenistustelt kooskõlas nõukogu otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikega 3; |
| --- | --- |

d)

saab tuge liikmesriikide pädevatelt teenistustelt kooskõlas nõukogu otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikega 3;

| e) | toetab Euroopa välisteenistuse turvalisuse akrediteerimise asutust, teostades ELi salastatud teavet töötlevate side- ja infosüsteemide üldise turbekeskkonna / kohaliku turbekeskkonna, samuti ELi salastatud teabe töötlemiseks ja hoidmiseks määratavate ruumide füüsilise julgeoleku hindamisi. |
| --- | --- |

e)

toetab Euroopa välisteenistuse turvalisuse akrediteerimise asutust, teostades ELi salastatud teavet töötlevate side- ja infosüsteemide üldise turbekeskkonna / kohaliku turbekeskkonna, samuti ELi salastatud teabe töötlemiseks ja hoidmiseks määratavate ruumide füüsilise julgeoleku hindamisi.

2.   Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja vastutab järgmiste küsimuste eest:

| a) | Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide üleüldise kaitse tagamine; |
| --- | --- |

a)

Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide üleüldise kaitse tagamine;

| b) | julgeolekueeskirjade koostamine, ülevaatamine ja ajakohastamine, samuti julgeolekumeetmete koordineerimine liikmesriikide pädevate asutustega ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes on ELiga seotud julgeolekukokkulepete kaudu; |
| --- | --- |

b)

julgeolekueeskirjade koostamine, ülevaatamine ja ajakohastamine, samuti julgeolekumeetmete koordineerimine liikmesriikide pädevate asutustega ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes on ELiga seotud julgeolekukokkulepete kaudu;

| c) | Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee tegevuse toetamine, nagu on sätestatud käesoleva otsuse artikli 14 lõikes 1; |
| --- | --- |

c)

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee tegevuse toetamine, nagu on sätestatud käesoleva otsuse artikli 14 lõikes 1;

| d) | vajaduse korral suhtlemine julgeolekuküsimustes muude koostööpartnerite ja asutustega, keda ei ole nimetatud eespool punktis b; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral suhtlemine julgeolekuküsimustes muude koostööpartnerite ja asutustega, keda ei ole nimetatud eespool punktis b;

| e) | prioriteetide seadmine ja ettepanekute tegemine julgeolekueelarve juhtimiseks peakorteris ja liidu delegatsioonides. |
| --- | --- |

e)

prioriteetide seadmine ja ettepanekute tegemine julgeolekueelarve juhtimiseks peakorteris ja liidu delegatsioonides.

3.   Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja:

| a) | tagab julgeolekunõuete rikkumiste ja ohtusattumiste registreerimise ning vajaduse korral uurimiste algatamise ja teostamise; |
| --- | --- |

a)

tagab julgeolekunõuete rikkumiste ja ohtusattumiste registreerimise ning vajaduse korral uurimiste algatamise ja teostamise;

| b) | kohtub korrapäraselt, samuti siis, kui tekib vajadus, nõukogu peasekretariaadi julgeolekudirektoriga ja komisjoni julgeolekudirektoraadi direktoriga, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi. |
| --- | --- |

b)

kohtub korrapäraselt, samuti siis, kui tekib vajadus, nõukogu peasekretariaadi julgeolekudirektoriga ja komisjoni julgeolekudirektoraadi direktoriga, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

4.   Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat teeb tihedat koostööd:

| — | liikmesriikide välisministeeriumide julgeolekuosakondadega; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide välisministeeriumide julgeolekuosakondadega;

| — | riiklike julgeolekuasutustega ja/või liikmesriikide muude pädevate julgeolekuasutustega, et saada neilt abi seoses teabega, mida Euroopa välisteenistus vajab, et hinnata ohte, mis ähvardavad Euroopa välisteenistust, tema töötajaid, tegevust, vara ja ressursse ning salastatud teavet tema harilikus tegevuskohas; |
| --- | --- |

—

riiklike julgeolekuasutustega ja/või liikmesriikide muude pädevate julgeolekuasutustega, et saada neilt abi seoses teabega, mida Euroopa välisteenistus vajab, et hinnata ohte, mis ähvardavad Euroopa välisteenistust, tema töötajaid, tegevust, vara ja ressursse ning salastatud teavet tema harilikus tegevuskohas;

| — | liikmesriikide või vastuvõtvate riikide pädevate julgeolekuasutustega, kelle territooriumil Euroopa välisteenistus oma tegevust teostab, kusjuures selline koostöö hõlmab Euroopa välisteenistuse töötajate, tegevuse, varade, ressursside ja tema salastatud teabe kaitsmist nende territooriumil viibimise ajal; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide või vastuvõtvate riikide pädevate julgeolekuasutustega, kelle territooriumil Euroopa välisteenistus oma tegevust teostab, kusjuures selline koostöö hõlmab Euroopa välisteenistuse töötajate, tegevuse, varade, ressursside ja tema salastatud teabe kaitsmist nende territooriumil viibimise ajal;

| — | nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ning komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadiga, samuti vajaduse korral muude ELi institutsioonide, organite ja asutuste asjaomaste julgeolekuosakondadega; |
| --- | --- |

—

nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ning komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadiga, samuti vajaduse korral muude ELi institutsioonide, organite ja asutuste asjaomaste julgeolekuosakondadega;

| — | kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide julgeolekuteenistustega vajaliku koordineerimise eesmärgil ja |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide julgeolekuteenistustega vajaliku koordineerimise eesmärgil ja

| — | liikmesriikide riiklike julgeolekuasutustega kõikides ELi salastatud teabe kaitsmisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide riiklike julgeolekuasutustega kõikides ELi salastatud teabe kaitsmisega seotud küsimustes.

1.   Liidu iga delegatsiooni juht vastutab kõikide selliste meetmete kohapealse rakendamise ja juhtimise eest, mis on seotud Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmisega liidu delegatsiooni ruumides ja pädevuse piires.

Kooskõlastatult vastuvõtva riigi pädevate asutustega teeb liidu delegatsiooni juht vajaduse korral kõik mõistlikud jõupingutused tagamaks sobivate füüsiliste ja korralduslike meetmete sisseseadmise selle eesmärgi saavutamiseks.

Delegatsiooni juht koostab vajaduse korral julgeolekumenetlused artikli 2 punktis c määratletud ülalpeetavate kaitseks, võttes arvesse artikli 3 lõikes 3 osutatud halduskokkuleppeid. Delegatsiooni juht annab kord aastas Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhatajale aru kõikide tema pädevuses olevate julgeolekuküsimuste kohta.

Nende ülesannete täitmisel abistavad teda Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, delegatsiooni kuuluvad Euroopa välisteenistuse töötajad, kes täidavad kindlaid julgeolekuülesandeid ja -funktsioone, ja vajadusel selleks lähetatud julgeolekutöötajad.

2.   Lisaks sellele teeb delegatsiooni juht järgmist:

| — | kehtestab delegatsiooni üksikasjalikud julgeoleku- ja eriolukorrakavad, lähtudes üldisest standardsest töökorrast; |
| --- | --- |

—

kehtestab delegatsiooni üksikasjalikud julgeoleku- ja eriolukorrakavad, lähtudes üldisest standardsest töökorrast;

| — | rakendab tõhusat ööpäevaringset seitse päeva nädalas toimivat süsteemi julgeolekuintsidentide ja eriolukordade lahendamiseks delegatsiooni tegevuse raames; |
| --- | --- |

—

rakendab tõhusat ööpäevaringset seitse päeva nädalas toimivat süsteemi julgeolekuintsidentide ja eriolukordade lahendamiseks delegatsiooni tegevuse raames;

| — | tagab, et kõikidel delegatsiooni töötajatel on asjakohases piirkonnas valitsevatele tingimustele vastav kindlustuskaitse; |
| --- | --- |

—

tagab, et kõikidel delegatsiooni töötajatel on asjakohases piirkonnas valitsevatele tingimustele vastav kindlustuskaitse;

| — | tagab, et julgeolekuaspektid on lülitatud liidu delegatsiooni sissejuhatavasse koolitusse, mille läbivad kõik delegatsiooni töötajad delegatsiooni saabumisel või saabumise eel, ja |
| --- | --- |

—

tagab, et julgeolekuaspektid on lülitatud liidu delegatsiooni sissejuhatavasse koolitusse, mille läbivad kõik delegatsiooni töötajad delegatsiooni saabumisel või saabumise eel, ja

| — | tagab, et julgeolekuhindamiste põhjal tehtud soovitusi rakendatakse, ning esitab korrapäraste ajavahemike järel kirjalikke aruandeid nende rakendamise ja muude julgeolekuküsimuste kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutusele. |
| --- | --- |

—

tagab, et julgeolekuhindamiste põhjal tehtud soovitusi rakendatakse, ning esitab korrapäraste ajavahemike järel kirjalikke aruandeid nende rakendamise ja muude julgeolekuküsimuste kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutusele.

3.   Delegatsiooni juht, kes on vastutav julgeoleku ja organisatsiooni jätkusuutlikkuse tagamise eest, võib delegeerida oma julgeolekuülesannete täitmise delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile, kes on samas delegatsiooni asejuht, või asejuhi puudumisel mõnele teisele sobivale isikule.

Eelkõige võib delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile usaldada järgmised ülesanded:

| — | suhtlemine julgeolekuküsimustes vastuvõtva riigi pädevate asutustega ning asjaomaste töötajatega liikmesriikide saatkondades ja diplomaatilistes esindustes; |
| --- | --- |

—

suhtlemine julgeolekuküsimustes vastuvõtva riigi pädevate asutustega ning asjaomaste töötajatega liikmesriikide saatkondades ja diplomaatilistes esindustes;

| — | Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidega, sealhulgas ELi salastatud teabe kaitsmisega seotud asjakohaste julgeolekumenetluste rakendamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidega, sealhulgas ELi salastatud teabe kaitsmisega seotud asjakohaste julgeolekumenetluste rakendamine;

| — | töötajate teavitamine neile kehtivatest julgeolekueeskirjadest ja vastuvõtvas riigis valitsevatest ohtudest; |
| --- | --- |

—

töötajate teavitamine neile kehtivatest julgeolekueeskirjadest ja vastuvõtvas riigis valitsevatest ohtudest;

| — | Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile taotluste esitamine seoses ametikohtadega, mis eeldavad juurdepääsuluba, ja |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile taotluste esitamine seoses ametikohtadega, mis eeldavad juurdepääsuluba, ja

| — | delegatsiooni juhi, piirkondliku julgeolekuametniku ja Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi kursis hoidmine piirkonnas toimunud intsidentide või muutustega, mis on Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmise seisukohast olulised. |
| --- | --- |

—

delegatsiooni juhi, piirkondliku julgeolekuametniku ja Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi kursis hoidmine piirkonnas toimunud intsidentide või muutustega, mis on Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmise seisukohast olulised.

4.   Delegatsiooni juht võib halduslikku või tehnilist laadi julgeolekuülesandeid delegeerida haldusjuhile ja teistele delegatsiooni liikmetele.

5.   Liidu delegatsiooni abistab piirkondlik julgeolekuametnik. Piirkondlikud julgeolekuametnikud täidavad delegatsioonides allpool määratletud ülesandeid, igaüks oma vastavas geograafilises vastutusalas.

Teatavatel asjaoludel, kui valitsev julgeolekuolukord seda nõuab, võib sihtülesandeid täitva piirkondliku julgeolekuametniku määrata teatava delegatsiooni juurde pideva esindajana.

Piirkondlikku julgeolekuametnikku võib kohustada ümber paiknema oma praegusest vastutuspiirkonnast, sealhulgas Brüsselis asuvast peakorterist, või isegi vastu võtma alalise ametikoha sõltuvalt asjakohasest julgeolekuolukorrast mis tahes riigis, nagu Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat seda nõuab.

6.   Piirkondlikud julgeolekuametnikud alluvad käsuliinis vahetult Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kuid funktsionaalselt ja halduslikult vahetult asjaomase delegatsiooni juhile. Nad abistavad delegatsiooni juhti ja töötajaid kõikide selliste füüsiliste, organisatsiooniliste ja korralduslike meetmete ettevalmistamisel ja rakendamisel, mis on seotud kõigi delegatsiooni töötajate julgeolekuga, olenemata nende halduslikust kuuluvusest.

7.   Piirkondlikud julgeolekuametnikud annavad delegatsiooni juhile ja töötajatele nõu ja tuge. Vajaduse korral, eriti kui sihtülesandeid täitev piirkondlik julgeolekuametnik on pidev esindaja, saab ta abistada liidu delegatsiooni julgeoleku korraldamisel ja tagamisel, sealhulgas turvateenuste lepingute ettevalmistamisel ning akrediteerimise ja juurdepääsulubade haldamisel.

Artikkel 13

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud operatsioonid ja ELi eriesindajad

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat abistab ja nõustab kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadi (CMPD) direktorit, Euroopa Liidu sõjalise staabi (ELSS) peadirektorit, tsiviiloperatsioonide ülemat, kes juhib tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistust (CPCC), ning ELi sõjaliste operatsioonide ülemaid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) julgeolekuaspektide osas, samuti ELi eriesindajaid nende volitustega seotud julgeolekuaspektide osas, tehes seda nõukogu vastuvõetud asjakohastes tegevuspõhimõtetes sisalduvaid erisätteid täiendavalt.

Artikkel 14

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee

1.   Käesolevaga asutatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee.

Komitee esimeheks on tegevjuht või määratud delegaat ja komitee tuleb kokku esimehe korraldusel või mõne oma liikme taotlusel. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat toetab esimeest selle ülesande täitmisel ja osutab komitee tegevuseks vajaduse korral haldusabi.

2.   Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteesse kuuluvad allpool nimetatute esindajad:

| — | iga liikmesriik; |
| --- | --- |

—

iga liikmesriik;

| — | nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo; |
| --- | --- |

—

nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo;

| — | komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraat. |
| --- | --- |

—

komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraat.

Liikmesriigi delegatsiooni Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteesse võivad kuuluda allpool nimetatute esindajad:

| — | riiklik julgeolekuasutus ja/või määratud julgeolekuasutus; |
| --- | --- |

—

riiklik julgeolekuasutus ja/või määratud julgeolekuasutus;

| — | välisministeeriumi julgeolekuosakond. |
| --- | --- |

—

välisministeeriumi julgeolekuosakond.

3.   Komiteesse kuuluvate esindajatega võivad nende äranägemisel kaasas olla ja neid nõustada eksperdid. Kui arutatakse muude ELi institutsioonide, asutuste või organite julgeolekuga seotud küsimusi, võidakse nende esindajaid kutsuda koosolekutel osalema.

4.   Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, abistab Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee konsulteerimise teel Euroopa välisteenistust kõikides Euroopa välisteenistuse tegevusega, peakorteriga ja liidu delegatsioonidega seotud julgeolekuküsimustes.

Eelkõige, ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist:

| a) | peetakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega nõu järgmistes küsimustes:






  — | julgeolekupoliitika, -suunised, -käsitlused või muud julgeolekumetoodikat käsitlevad dokumendid, eriti mis puudutab salastatud teabe kaitsmist ning meetmeid, mida võetakse juhul, kui Euroopa välisteenistuse töötajaid eiravad julgeolekueeskirju; |
| --- | --- | --- |

a)

peetakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega nõu järgmistes küsimustes:

—

julgeolekupoliitika, -suunised, -käsitlused või muud julgeolekumetoodikat käsitlevad dokumendid, eriti mis puudutab salastatud teabe kaitsmist ning meetmeid, mida võetakse juhul, kui Euroopa välisteenistuse töötajaid eiravad julgeolekueeskirju;

| — | tehnilised julgeolekuaspektid, mis võivad mõjutada kõrge esindaja otsust esitada nõukogule soovitus alustada A lisa artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud salastatud teabe kaitse lepingute üle läbirääkimisi; |
| --- | --- |

—

tehnilised julgeolekuaspektid, mis võivad mõjutada kõrge esindaja otsust esitada nõukogule soovitus alustada A lisa artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud salastatud teabe kaitse lepingute üle läbirääkimisi;

| — | käesoleva otsuse muudatused; |
| --- | --- |

—

käesoleva otsuse muudatused;

| b) | võidakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega nõu pidada või teda teavitada, nagu asjakohane, seoses küsimustega, mis on seotud töötajate ja varade julgeolekuga Euroopa välisteenistuse peakorteris ja liidu delegatsioonides, ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

võidakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega nõu pidada või teda teavitada, nagu asjakohane, seoses küsimustega, mis on seotud töötajate ja varade julgeolekuga Euroopa välisteenistuse peakorteris ja liidu delegatsioonides, ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 kohaldamist;

| c) | teavitatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteed kõikidest Euroopa välisteenistuses ilmnenud ELi salastatud teabe ohtusattumise või kadumise juhtumitest. |
| --- | --- |

c)

teavitatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteed kõikidest Euroopa välisteenistuses ilmnenud ELi salastatud teabe ohtusattumise või kadumise juhtumitest.

5.   Iga muudatus ELi salastatud teabe kaitsmist käsitlevates eeskirjades, mis sisalduvad käesolevas otsuses ja selle A lisas, eeldab Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriikide ühehäälset pooldavat arvamust. Sellist ühehäälset pooldavat arvamust on vaja ka enne:

| — | läbirääkimiste alustamist A lisa artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud halduskokkulepete üle; |
| --- | --- |

—

läbirääkimiste alustamist A lisa artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud halduskokkulepete üle;

| — | salastatud teabe avaldamist, välja arvatud A VI lisa punktides 9, 11 ja 12 osutatud erandlikel asjaoludel; |
| --- | --- |

—

salastatud teabe avaldamist, välja arvatud A VI lisa punktides 9, 11 ja 12 osutatud erandlikel asjaoludel;

| — | teabe koostaja vastutuse võtmist A lisa artikli 10 lõike 4 viimases lauses osutatud asjaoludel. |
| --- | --- |

—

teabe koostaja vastutuse võtmist A lisa artikli 10 lõike 4 viimases lauses osutatud asjaoludel.

Kui on nõutav ühehäälne pooldav arvamus, loetakse see tingimus täidetuks, kui liikmesriikide delegatsioonid ei esita komiteemenetluste käigus vastuväiteid.

6.   Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee võtab täiel määral arvesse nõukogus ja komisjonis kehtivaid julgeolekupõhimõtteid ja -suuniseid.

7.   Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee saab iga-aastaste Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollide loendi, samuti kontrolliaruanded, niipea kui need on lõplikult vormistatud.

8.   Koosolekute korraldamine:

| — | Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Täiendavad koosolekud, olgu need siis täiskoosseisus või ainult riiklike/määratud julgeolekuasutuste või välisministeeriumide esindajaid hõlmavad, toimuvad esimehe korraldusel või komitee liikmete taotlusel. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Täiendavad koosolekud, olgu need siis täiskoosseisus või ainult riiklike/määratud julgeolekuasutuste või välisministeeriumide esindajaid hõlmavad, toimuvad esimehe korraldusel või komitee liikmete taotlusel.

| — | Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee korraldab oma töö nii, et ta suudab esitada soovitusi konkreetsete julgeolekuvaldkondade kohta. Komitee võib vajadusel moodustada muid ekspertkoosseise. Komitee määrab kindlaks selliste ekspertkoosseisude volitused ja saab neilt aruanded nende tegevuse kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee korraldab oma töö nii, et ta suudab esitada soovitusi konkreetsete julgeolekuvaldkondade kohta. Komitee võib vajadusel moodustada muid ekspertkoosseise. Komitee määrab kindlaks selliste ekspertkoosseisude volitused ja saab neilt aruanded nende tegevuse kohta.

| — | Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat vastutab arutlusteemade ettevalmistamise eest. Esimees koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Komitee liikmed võivad välja pakkuda täiendavaid arutlusteemasid. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat vastutab arutlusteemade ettevalmistamise eest. Esimees koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Komitee liikmed võivad välja pakkuda täiendavaid arutlusteemasid.

Artikkel 15

Julgeolekukontrollid

1.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus tagab korrapäraste julgeolekukontrollide teostamise nii Euroopa välisteenistuse peakorteris kui ka liidu delegatsioonides, et hinnata julgeolekumeetmete piisavust ja kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib vajaduse korral määrata külaliseksperte osalema Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel asutatud ELi asutustes ja organites teostatavates julgeolekukontrollides.

2.   Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollid teostatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhtimisel ning vajaduse korral muid ELi institutsioone või liikmesriike esindavate julgeolekuekspertide abiga, eelkõige artikli 3 lõikes 3 osutatud kokkulepete kontekstis.

3.   Euroopa välisteenistus võib vajadust mööda arvesse võtta asjaomaseid ekspertteadmisi liikmesriikides, nõukogu peasekretariaadis ja Euroopa Komisjonis.

Vajaduse korral võib kolmandates riikides asuvate liikmesriigi missioonide asjaomaseid julgeolekueksperte ja/või liikmesriikide diplomaatiliste julgeolekuasutuste esindajaid kutsuda osalema liidu delegatsiooni julgeolekukontrollide läbiviimisel.

4.   Käesoleva artikli rakendussätted seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega on sätestatud A III lisas.

Artikkel 16

Hindamiskülastused

A lisa artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud halduskokkulepete alusel edastatud ELi salastatud teabe kaitsmiseks kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kehtestatud julgeolekumeetmete tõhususe kindlaksmääramiseks korraldatakse hindamiskülastusi.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib määrata külaliseksperte osalema hindamiskülastustel kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse, kellega EL on sõlminud A lisa artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud salastatud teabe kaitse lepingu.

Artikkel 17

Talitluspidevuse kavandamine

Euroopa välisteenistuse üldise talitluspidevuse kavandamise raames abistab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat tegevjuhti Euroopa välisteenistuse talitluspidevuse tagamise julgeolekuaspektide osas.

Artikkel 18

Reisinõuandeid lähetusteks väljapoole ELi

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat tagab väljapoole ELi lähetatavate, Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajatega seonduvate reisinõuannete olemasolu, rakendades kõikide Euroopa välisteenistuse asjaomaste teenistuste, eelkõige SITROOMi, INTCENi, geograafiliste osakondade ja liidu delegatsioonide ressursse.

Taotluse korral annab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, rakendades eespool nimetatud ressursse, spetsiifilisi reisinõuandeid seoses Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajatega, kes lähetatakse kolmandatesse riikidesse, kus valitseb suur või kõrgendatud oht.

Artikkel 19

Tervishoid ja ohutus

Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad täiendavad Euroopa välisteenistuse tervisekaitse- ja ohutuseeskirju, mille on vastu võtnud kõrge esindaja.

Artikkel 20

Rakendamine ja läbivaatamine

1.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, olles vajadusel eelnevalt nõu pidanud Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega, kinnitab julgeolekupõhimõtted või -suunised, milles sätestatakse vajalikud meetmed käesolevate eeskirjade rakendamiseks Euroopa välisteenistuses, ning loob tihedas koostöös liikmesriikide pädevate julgeolekuasutustega ja ELi institutsioonide asjaomaste teenistuste abiga kõiki julgeolekuaspekte hõlmava vajaliku suutlikkuse.

2.   Kooskõlas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 4 lõikega 5 võidakse rakendada üleminekukorda, sõlmides vajaduse korral teenustaseme kokkuleppeid nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste teenistustega.

3.   Kõrge esindaja tagab üldise järjepidevuse käesoleva otsuse kohaldamisel ning vaatab käesolevaid julgeolekueeskirju pidevalt üle.

4.   Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirju rakendatakse tihedas koostöös liikmesriikide pädevate julgeolekuasutustega, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ning komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraadiga.

5.   Euroopa välisteenistus kindlustab julgeoleku tagamise protsessi kõikide aspektide arvessevõtmise Euroopa välisteenistuse kriisireageerimissüsteemis.

6.   Tegevjuht kui julgeolekuorgan ja Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja tagavad käesoleva otsuse rakendamise.

Artikkel 21

Varasemate otsuste asendamine

1.   Käesoleva otsusega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. juuni 2011. aasta otsus Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta (3).

2.   Käesoleva otsusega tunnistatakse kehtetuks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 23. veebruari 2011. aasta otsus Euroopa välisteenistuse delegeeritud julgeolekuasutuse määramise ja ülesannete kohta.

Artikkel 22

Lõppsätted

Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamise päeval.

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa välisteenistuse pädevad organid teavitavad nõuetekohaselt ja õigeaegselt kõiki töötajaid, kes jäävad käesoleva otsuse ja selle lisade kohaldamisalasse, selle sisust, jõustumisest ja hilisematest muudatustest.

Brüssel, 19. aprill 2013

Kõrge esindaja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 201, 03.08.2010, lk 30.

1

(2)  ELT C 304, 15.10.2011, lk 5.

2

(3)  ELT C 304, 15.10.2011, lk 5.

3

---

A LISA

ELi SALASTATUD TEABE KAITSE PÕHIMÕTTED JA STANDARDID

Artikkel 1

Eesmärk, kohaldamisala ja mõisted

1.   Käesolevas lisas sätestatakse ELi salastatud teabe kaitseks vajalikud julgeoleku aluspõhimõtted ja miinimumstandardid.

2.   Need aluspõhimõtted ja miinimumstandardid kehtivad Euroopa välisteenistuse ja Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate suhtes, nagu osutatud ja määratletud vastavalt käesoleva otsuse artiklites 1 ja 2.

Artikkel 2

ELi salastatud teabe, salastatuse tasemete ja märgete määratlus

1.   „ELi salastatud teave” – teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.

2.   ELi salastatud teave liigitatakse ühte järgmistest tasemetest:

| a) | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib väga tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve; |
| --- | --- |

a)

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib väga tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;

| b) | SECRET UE/EU SECRET: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve; |
| --- | --- |

b)

SECRET UE/EU SECRET: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib tõsiselt kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;

| c) | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve; |
| --- | --- |

c)

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;

| d) | RESTREINT UE/EU RESTRICTED: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib negatiivselt mõjutada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve. |
| --- | --- |

d)

RESTREINT UE/EU RESTRICTED: teave ja materjal, mille loata avaldamine võib negatiivselt mõjutada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.

3.   ELi salastatud teave tähistatakse salastusmärkega vastavalt lõikele 2. See võib kanda täiendavat märget, nagu asjaomases dokumendis käsitletud valdkonda määratlevad, dokumendi koostajat tuvastavad, dokumendi levitamist või kasutamist piiravad või avaldatavuse märked.

Artikkel 3

Salastatuse tasemete haldamine

1.   Euroopa välisteenistus tagab, et ELi salastatud teabele on määratud asjakohane salastatuse tase, teave on selgelt määratletud salastatud teabena ning see säilitab oma salastatuse taseme üksnes nii kaua kui vajalik.

2.   ELi salastatud teabe salastatuse taset ei alandata, salastatust ei kustutata ja artikli 2 lõikes 3 osutatud märkeid ei muudeta ega kõrvaldata ilma dokumendi koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta.

3.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, olles käesoleva otsuse artikli 14 lõike 5 kohaselt pidanud eelnevalt nõu Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega, kinnitab ELi salastatud teabe loomise julgeolekupõhimõtted, mis sisaldavad salastatuse taseme määramise praktilist juhendit.

Artikkel 4

Salastatud teabe kaitse

1.   ELi salastatud teabe kaitsmine toimub käesoleva otsuse kohaselt.

2.   ELi salastatud teabe valdaja vastutab selle kaitsmise eest käesoleva otsuse kohaselt.

3.   Kui liikmesriigid sisestavad Euroopa välisteenistuse struktuuridesse või võrkudesse riigisisest salastusmärget kandva salastatud teabe, kaitseb Euroopa välisteenistus seda teavet kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teabe suhtes vastavalt nõukogu 31. märts 2011. aasta otsuse 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) B liites esitatud salastatuse tasemete vastavustabelile.

Euroopa välisteenistus kehtestab asjakohased menetlused, et pidada täpset arvestust:

| — | Euroopa välisteenistuse saadava salastatud teabe koostajate üle ja |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse saadava salastatud teabe koostajate üle ja

| — | Euroopa välisteenistuse koostatud salastatud teabes sisalduva allikmaterjali koostajate üle. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistuse koostatud salastatud teabes sisalduva allikmaterjali koostajate üle.

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteed teavitatakse nendest menetlustest.

4.   Suurte ELi salastatud teabe koguste või tervikkogumite puhul võib vajalikuks osutuda selle koostisosadest kõrgemale salastatuse tasemele vastav kaitse tase.

Artikkel 5

Töötajate julgeolek ELi salastatud teabe töötlemisel

1.   Töötajatega seotud julgeolek tähendab selliste meetmete kohaldamist, millega tagatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ainult isikutele:

| — | kellel on teadmisvajadus; |
| --- | --- |

—

kellel on teadmisvajadus;

| — | kes on juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele läbinud asjakohase taseme julgeolekukontrolli või omavad ametiülesannetest tulenevat juurdepääsuõigust vastavalt siseriiklikele õigusnormidele; |
| --- | --- |

—

kes on juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele läbinud asjakohase taseme julgeolekukontrolli või omavad ametiülesannetest tulenevat juurdepääsuõigust vastavalt siseriiklikele õigusnormidele;

| — | keda on teavitatud nende vastutusest. |
| --- | --- |

—

keda on teavitatud nende vastutusest.

2.   Töötajatega seotud julgeolekukontrolli kord võimaldab kindlaks teha, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes lubada juurdepääsu ELi salastatud teabele.

3.   Enne ELi salastatud teabele juurdepääsu andmist ja pärast seda korrapäraste ajavahemike järel teavitatakse kõiki isikuid nende kohustusest kaitsta ELi salastatud teavet vastavalt käesolevale otsusele, ning nad kinnitavad kirjalikult oma vastutust seoses kõnealuse teabe kaitsmisega.

4.   Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud A I lisas.

Artikkel 6

ELi salastatud teabe füüsiline julgeolek

1.   Füüsiline julgeolek on füüsiliste ja tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et tõkestada volitamata juurdepääsu ELi salastatud teabele.

2.   Füüsilise julgeoleku meetmete eesmärk on välistada salajane või jõuga sissetung, hoida ära, takistada ja avastada lubamatuid toiminguid ning võimaldada töötajate eristamist seoses juurdepääsuga ELi salastatud teabele teadmisvajaduse põhimõtte alusel. Sellised meetmed määratakse kindlaks riskijuhtimisprotsessi alusel.

3.   Füüsilise julgeoleku meetmeid kohaldatakse kõikide objektide, hoonete, ametiruumide ning muude ruumide ja alade suhtes, kus töödeldakse või säilitatakse ELi salastatud teavet, sealhulgas alade suhtes, kus paiknevad artikli 8 lõikes 2 määratletud side- ja infosüsteemid.

4.   Alad, kus säilitatakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel ELi salastatud teavet, luuakse turvaaladena vastavalt A II lisale ning need kiidab heaks Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus.

5.   CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabe kaitseks kasutatakse üksnes heakskiidetud seadmeid ja vahendeid.

6.   Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud A II lisas.

Artikkel 7

Salastatud teabe haldamine

1.   Salastatud teabe haldamine tähendab haldusmeetmete kohaldamist ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et täiendada artiklites 5, 6 ja 8 sätestatud meetmeid ja aidata seeläbi ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe tahtlikku või juhuslikku ohtusattumist või kadumist. Sellised meetmed on eelkõige seotud ELi salastatud teabe loomise, registreerimise, kopeerimise, tõlkimise, veo, töötlemise, säilitamise ja hävitamisega.

2.   CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teave registreeritakse julgeolekukaalutlustel enne levitamist ja selle vastuvõtmisel. Euroopa välisteenistuse pädevad organid seavad selleks sisse registrisüsteemi. TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teave registreeritakse selleks ettenähtud registrites.

3.   Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kontrollib regulaarselt teenistusi ja tööruume, kus toimub ELi salastatud teabe töötlemine või säilitamine.

4.   ELi salastatud teabe edastamine teenistuste ja tööruumide vahel väljaspool füüsiliselt kaitstud alasid toimub järgmiselt:

| a) | üldjuhul edastatakse ELi salastatud teave elektrooniliselt, kaitstuna käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt heakskiidetud krüptovahenditega ja kooskõlas selgelt määratletud turvanõuete rakendamise korraga; |
| --- | --- |

a)

üldjuhul edastatakse ELi salastatud teave elektrooniliselt, kaitstuna käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt heakskiidetud krüptovahenditega ja kooskõlas selgelt määratletud turvanõuete rakendamise korraga;

| b) | kui punktis a osutatud edastusviisi ei kasutata, veetakse ELi salastatud teavet:






  i) | elektroonilisel andmekandjal (nt USB mälupulk, CD, kõvaketas), kaitstuna käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt heakskiidetud krüptovahenditega, või |
| --- | --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud edastusviisi ei kasutata, veetakse ELi salastatud teavet:

i)

elektroonilisel andmekandjal (nt USB mälupulk, CD, kõvaketas), kaitstuna käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt heakskiidetud krüptovahenditega, või

| ii) | kõikidel muudel juhtudel Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse ettenähtud korras vastavalt A III lisa jaotises V sätestatud asjakohastele kaitsemeetmetele. |
| --- | --- |

ii)

kõikidel muudel juhtudel Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse ettenähtud korras vastavalt A III lisa jaotises V sätestatud asjakohastele kaitsemeetmetele.

5.   Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud A III lisas.

Artikkel 8

Side- ja infosüsteemides töödeldava ELi salastatud teabe kaitse

1.   Infokindlus side- ja infosüsteemide valdkonnas tähendab kindlust, et sellised süsteemid kaitsevad neis töödeldavat teavet ning toimivad ettenähtud korras, ettenähtud ajal ja õiguspäraste kasutajate juhtimisel. Tõhus infokindlus tagab asjakohasel tasemel salajasuse, tervikluse, käideldavuse, salgamise vääramise ja autentsuse. Infokindluse aluseks on riskijuhtimisprotsess.

2.   Side- ja infosüsteem tähendab süsteemi, mis võimaldab elektroonilises vormis oleva teabe töötlemist. Side- ja infosüsteem hõlmab kõiki selle toimimiseks vajalikke vahendeid, sealhulgas infrastruktuuri, töökorralduse, töötajate ja teabega seotud ressursse. Käesolev lisa kehtib kõikide Euroopa välisteenistuse side- ja infosüsteemide suhtes, milles töödeldakse ELi salastatud teavet.

3.   Side- ja infosüsteemid töötlevad ELi salastatud teavet kooskõlas infokindluse kontseptsiooniga.

4.   Kõik ELi salastatud teavet töötlevad side- ja infosüsteemid läbivad akrediteerimisprotsessi. Akrediteerimise eesmärk on tagada, et kooskõlas käesoleva otsusega on rakendatud kõiki asjakohaseid turvameetmeid ning on saavutatud ELi salastatud teabe ning side- ja infosüsteemi piisava tasemega kaitse. Akrediteerimisteatises määratakse kindlaks teabe maksimaalne salastatuse tase, mida side- ja infosüsteem võib töödelda, ning vastavad tingimused.

5.   CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL ja kõrgemal tasemel salastatud teavet töötlevaid side- ja infosüsteeme tuleb kaitsta viisil, mis välistab teabe ohtusattumise tahtmatu elektromagnetkiirguse kaudu („TEMPEST-turvameetmed”).

6.   Kui ELi salastatud teavet kaitstakse krüptovahenditega, peavad sellised vahendid olema heaks kiidetud käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt.

7.   ELi salastatud teabe elektroonilise edastamise ajal kasutatakse heakskiidetud krüptovahendeid. Olenemata nimetatud nõudest võib erakorraliste asjaolude või A IV lisas nimetatud spetsiifiliste tehniliste tingimuste korral rakendada erimenetlusi.

8.   Käesoleva otsuse artikli 7 lõike 6 kohaselt seatakse vajalikus ulatuses sisse järgmised infokindluse tagamise funktsioonid:

| a) | infokindluse asutus; |
| --- | --- |

a)

infokindluse asutus;

| b) | TEMPEST-asutus; |
| --- | --- |

b)

TEMPEST-asutus;

| c) | krüptovahendite heakskiitmise asutus; |
| --- | --- |

c)

krüptovahendite heakskiitmise asutus;

| d) | krüptomaterjalide jaotamise asutus. |
| --- | --- |

d)

krüptomaterjalide jaotamise asutus.

9.   Käesoleva otsuse artikli 7 lõike 7 kohaselt luuakse iga süsteemi jaoks:

| a) | turvalisuse akrediteerimise asutus; |
| --- | --- |

a)

turvalisuse akrediteerimise asutus;

| b) | infokindluse rakendusasutus. |
| --- | --- |

b)

infokindluse rakendusasutus.

10.   Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud A IV lisas.

Artikkel 9

Tööstusjulgeolek

1.   Tööstusjulgeolek tähendab meetmete kohaldamist selleks, et tagada ELi salastatud teabe kaitsmine lepinglaste ja all-lepinglaste poolt lepingueelsetel läbirääkimistel ja salastatud lepingute kogu kehtivusaja jooksul. Üldjuhul ei kaasne selliste lepingutega juurdepääsu TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabele.

2.   Euroopa välisteenistus võib lepinguga usaldada ülesanded, millega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe töötlemine või säilitamine, tööstus- või muudele üksustele, mis on registreeritud liikmesriigis või kolmandas riigis, kellega on sõlmitud A lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud salastatud teabe kaitse leping või halduskokkulepe.

3.   Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija tagab, et salastatud lepingute sõlmimisel tööstus- või muude üksustega järgitakse käesolevas otsuses sätestatud ja lepingus viidatud tööstusjulgeoleku miinimumstandardeid. Euroopa välisteenistus tagab selliste miinimumstandardite järgimise asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutuse kaudu.

4.   Liikmesriigi territooriumil registreeritud lepinglased ja all-lepinglased, kes osalevad sellistes salastatud lepingutes või all-lepingutes, mis eeldavad CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabe töötlemist ja säilitamist oma valdustes, kas selliste lepingute täitmise käigus või lepingueelses etapis, omavad asjakohase tasemega töötlemisluba, mille on andnud asjaomase liikmesriigi riiklik julgeolekuasutus, määratud julgeolekuasutus või muu pädev julgeolekuasutus.

5.   Lepinglase või all-lepinglase töötajatele, kes vajavad salastatud lepingu täitmiseks juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele, peab olema juurdepääsuluba, mille on väljastanud asjaomane riiklik julgeolekuasutus, määratud julgeolekuasutus või muu pädev julgeolekuasutus vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja A I lisas sätestatud miinimumstandarditele.

6.   Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud A V lisas.

Artikkel 10

Salastatud teabe vahetamine kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega

1.   Euroopa välisteenistus võib vahetada ELi salastatud teavet kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga ainult juhul, kui:

| a) | ELi ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel kehtib Euroopa Liidu lepingu artikli 37 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud salastatud teabe kaitse leping või |
| --- | --- |

a)

ELi ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel kehtib Euroopa Liidu lepingu artikli 37 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud salastatud teabe kaitse leping või

| b) | on jõustunud kõrge esindaja ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni pädevate julgeolekuorganite vaheline, käesoleva otsuse artikli 14 lõikes 5 sätestatud korras sõlmitud halduskokkulepe, mis käsitleb sellise salastatud teabe vahetamist, mis põhimõtteliselt ei ole kõrgemal tasemel kui RESTREINT UE/EU RESTRICTED, või |
| --- | --- |

b)

on jõustunud kõrge esindaja ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni pädevate julgeolekuorganite vaheline, käesoleva otsuse artikli 14 lõikes 5 sätestatud korras sõlmitud halduskokkulepe, mis käsitleb sellise salastatud teabe vahetamist, mis põhimõtteliselt ei ole kõrgemal tasemel kui RESTREINT UE/EU RESTRICTED, või

| c) | ELi ja kõnealuse kolmanda riigi vahel kehtib ÜJKP kriisiohjamisoperatsiooni kontekstis Euroopa Liidu lepingu artikli 37 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud osalemise raamleping või ajutine osalemisleping |
| --- | --- |

c)

ELi ja kõnealuse kolmanda riigi vahel kehtib ÜJKP kriisiohjamisoperatsiooni kontekstis Euroopa Liidu lepingu artikli 37 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud osalemise raamleping või ajutine osalemisleping

ja kõnealuses juriidilises dokumendis sätestatud tingimused on täidetud.

Eespool esitatud üldreegli erandid on esitatud A VI lisa V jaotises.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud halduskokkulepped sisaldavad sätteid, millega tagatakse, et juhul kui kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid saavad ELi salastatud teavet, kaitstakse kõnealust teavet asjakohase salastatuse taseme kohaselt ja vastavalt miinimumstandarditele, mis on vähemalt sama ranged kui käesolevas otsuses sätestatud miinimumstandardid.

Lõike 1 punktis c osutatud lepingute alusel vahetatav teave piirdub teabega, mis käsitleb ÜJKP operatsioone, milles kõnealune kolmas riik nende lepingute alusel ja nende lepingute sätete kohaselt osaleb.

3.   Vahetatava ELi salastatud teabe kaitseks rakendatud meetmete tõhususe hindamiseks korraldatakse käesoleva otsuse artiklis 16 osutatud hindamiskülastusi kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse.

4.   Otsus Euroopa välisteenistuse valduses oleva ELi salastatud teabe kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile avaldamise kohta tehakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse kõnealuse teabe laadi ja sisu, selle vastuvõtja teadmisvajadust ning ELile teabe avaldamisest tuleneva kasu ulatust.

Euroopa välisteenistus küsib kirjalikku nõusolekut igalt isikult, kes on andnud Euroopa välisteenistuse koostatud ELi salastatud teabe allikmaterjaliks olevat salastatud teavet, veendumaks, et avaldamise suhtes puuduvad vastuväited.

Kui salastatud teave, mida soovitakse avaldada, ei ole Euroopa välisteenistuse koostatud, küsib Euroopa välisteenistus avaldamiseks kõigepealt teabe koostaja kirjalikku nõusolekut.

Kui Euroopa välisteenistus ei suuda koostajat kindlaks teha, võtab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus endale koostaja vastutuse, olles eelnevalt saanud selle kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriikide ühehäälse pooldava arvamuse.

5.   Sätted käesoleva artikli rakendamise kohta on esitatud A VI lisas.

Artikkel 11

Julgeolekunõuete rikkumine ja salastatud teabe ohtusattumine

1.   Igast julgeolekunõuete rikkumisest või rikkumise kahtlusest, samuti salastatud teabe ohtusattumisest või ohtusattumise kahtlusest teavitatakse viivitamata Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraati, kes teavitab vastavalt vajadusele komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraati, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürood, asjaomaseid liikmesriikide või muud asjaomast üksust.

2.   Kui on teada või on alust kahtlustada, et salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat vastavalt vajadusele komisjoni julgeolekudirektoraati, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürood või asjaomaste liikmesriikide riiklikke julgeolekuasutusi või muud asjaomast üksust ning võtab sobivad meetmed kooskõlas asjakohaste õigusnormidega, et:

| a) | hinnata ELi või liikmesriikide huvidele tekitatud võimalikku kahju; |
| --- | --- |

a)

hinnata ELi või liikmesriikide huvidele tekitatud võimalikku kahju;

| b) | võtta sobivaid meetmeid sellise sündmuse kordumise ennetamiseks; |
| --- | --- |

b)

võtta sobivaid meetmeid sellise sündmuse kordumise ennetamiseks;

| c) | kaitsta tõendusmaterjali; |
| --- | --- |

c)

kaitsta tõendusmaterjali;

| d) | tagada, et asjaolude kindlakstegemiseks teostatava uurimisega tegelevad töötajad, kes ei ole rikkumisega vahetult seotud; |
| --- | --- |

d)

tagada, et asjaolude kindlakstegemiseks teostatava uurimisega tegelevad töötajad, kes ei ole rikkumisega vahetult seotud;

| e) | teavitada asjaomaseid asutusi sündmuse mõjudest ja võetud meetmetest ning |
| --- | --- |

e)

teavitada asjaomaseid asutusi sündmuse mõjudest ja võetud meetmetest ning

| f) | teavitada teabe koostajat. |
| --- | --- |

f)

teavitada teabe koostajat.

3.   Iga Euroopa välisteenistuse vastutusel oleva töötaja suhtes, kes on vastutav käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjade rikkumise eest, võib rakendada distsiplinaarmeetmeid vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele.

Iga isiku suhtes, kes on vastutav salastatud teabe ohtusattumise või kadumise eest, rakendatakse distsiplinaar- ja/või õiguslikke meetmeid vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele.

Vastavalt vajadusele teavitatakse viivitamata komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraati, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürood, asjaomaste liikmesriikide riiklikke julgeolekuasutusi või muud asjaomast üksust.

4.   Julgeolekunõuete rikkumise ja/või ohtusattumise uurimise ajaks võib Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja peatada kõnealuse isiku juurdepääsu ELi salastatud teabele ja Euroopa välisteenistuse ruumidesse. Sellest otsusest teavitatakse viivitamata komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraati, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürood, asjaomaste liikmesriikide riiklikke julgeolekuasutusi või muud asjaomast üksust.

---

A I LISA

TÖÖTAJATEGA SEOTUD JULGEOLEK

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 5 rakendussätted. Eelkõige sätestatakse kriteeriumid, mille alusel on võimalik kindlaks teha, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes anda loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele, ning uurimis- ja haldusmenetlused, mida tuleb sellisel juhul järgida. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 5 rakendussätted. Eelkõige sätestatakse kriteeriumid, mille alusel on võimalik kindlaks teha, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes anda loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele, ning uurimis- ja haldusmenetlused, mida tuleb sellisel juhul järgida.

| 2. | „Riiklik juurdepääsuluba” juurdepääsuks ELi salastatud teabele – liikmesriigi pädeva asutuse avaldus, mis tehakse pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist liikmesriigi pädevate asutuste poolt ja mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (salastatuse tase CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud; sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”. |
| --- | --- |

2.

„Riiklik juurdepääsuluba” juurdepääsuks ELi salastatud teabele – liikmesriigi pädeva asutuse avaldus, mis tehakse pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist liikmesriigi pädevate asutuste poolt ja mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (salastatuse tase CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud; sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”.

| 3. | „Juurdepääsutõend” – Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et isik on läbinud julgeolekukontrolli, ning millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada, vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev. |
| --- | --- |

3.

„Juurdepääsutõend” – Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et isik on läbinud julgeolekukontrolli, ning millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada, vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev.

| 4. | „Juurdepääsuluba ELi salastatud teabele” – Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse luba, mis antakse käesoleva otsuse kohaselt pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on väljastanud juurdepääsuloa, ning mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud. Sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”. |
| --- | --- |

4.

„Juurdepääsuluba ELi salastatud teabele” – Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse luba, mis antakse käesoleva otsuse kohaselt pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on väljastanud juurdepääsuloa, ning mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud. Sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”.

II.   EUROOPA LIIDU SALASTATUD TEABELE JUURDEPÄÄSU LUBAMINE

| 5. | Juurdepääs RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabele ei eelda julgeolekukontrolli läbimist ja see võimaldatakse pärast seda, kui:






  a) | isiku seadusjärgne või lepinguline seos Euroopa välisteenistusega on kindlaks tehtud; |
| --- | --- | --- |

5.

Juurdepääs RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabele ei eelda julgeolekukontrolli läbimist ja see võimaldatakse pärast seda, kui:

a)

isiku seadusjärgne või lepinguline seos Euroopa välisteenistusega on kindlaks tehtud;

| b) | isiku teadmisvajadus on kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

b)

isiku teadmisvajadus on kindlaks tehtud;

| c) | isikut on teavitatud ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekueeskirjadest ja -menetlustest ning ta on kirjalikult kinnitanud oma vastutust seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega käesoleva otsuse kohaselt. |
| --- | --- |

c)

isikut on teavitatud ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekueeskirjadest ja -menetlustest ning ta on kirjalikult kinnitanud oma vastutust seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega käesoleva otsuse kohaselt.

| 6. | Isikule antakse luba juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele üksnes pärast seda, kui:






  a) | tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud, |
| --- | --- | --- |

6.

Isikule antakse luba juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele üksnes pärast seda, kui:

a)

tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud,

| b) | talle on antud asjakohase tasemega juurdepääsuluba või tal on ametiülesannetest tulenev juurdepääsuõigus vastavalt riigisisestele õigusaktidele ning |
| --- | --- |

b)

talle on antud asjakohase tasemega juurdepääsuluba või tal on ametiülesannetest tulenev juurdepääsuõigus vastavalt riigisisestele õigusaktidele ning

| c) | teda on teavitatud ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekueeskirjadest ja -menetlustest ning ta on kirjalikult kinnitanud oma vastutust seoses kõnealuse teabe kaitsmisega. |
| --- | --- |

c)

teda on teavitatud ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekueeskirjadest ja -menetlustest ning ta on kirjalikult kinnitanud oma vastutust seoses kõnealuse teabe kaitsmisega.

| 7. | Euroopa välisteenistus määrab oma struktuuriüksustes kindlaks need ametikohad, mis eeldavad juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele ja seetõttu asjakohase tasemega juurdepääsuloa olemasolu, nagu on osutatud artiklis 4 eespool. |
| --- | --- |

7.

Euroopa välisteenistus määrab oma struktuuriüksustes kindlaks need ametikohad, mis eeldavad juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele ja seetõttu asjakohase tasemega juurdepääsuloa olemasolu, nagu on osutatud artiklis 4 eespool.

| 8. | Euroopa välisteenistuse töötajad annavad teada, kas neil on mitme riigi kodakondsus. |
| --- | --- |

8.

Euroopa välisteenistuse töötajad annavad teada, kas neil on mitme riigi kodakondsus.

Juurdepääsuloa taotlemise kord Euroopa välisteenistuses

| 9. | Euroopa välisteenistuse töötajate puhul edastab Euroopa välisteenistuse ametisse nimetav asutus täidetud julgeolekuankeedi selle liikmesriigi riiklikule julgeolekuasutusele, mille kodanik asjaomane isik on, taotledes sellele ELi salastatud teabe tasemele vastava julgeolekukontrolli läbiviimist, millele asjaomane isik juurdepääsu vajab. |
| --- | --- |

9.

Euroopa välisteenistuse töötajate puhul edastab Euroopa välisteenistuse ametisse nimetav asutus täidetud julgeolekuankeedi selle liikmesriigi riiklikule julgeolekuasutusele, mille kodanik asjaomane isik on, taotledes sellele ELi salastatud teabe tasemele vastava julgeolekukontrolli läbiviimist, millele asjaomane isik juurdepääsu vajab.

| 10. | Kui isikul on mitme riigi kodakondsus, saadetakse kontrollimistaotlus selle riigi riiklikule julgeolekuasutusele, kelle kodanikuna see isik on tööle võetud. |
| --- | --- |

10.

Kui isikul on mitme riigi kodakondsus, saadetakse kontrollimistaotlus selle riigi riiklikule julgeolekuasutusele, kelle kodanikuna see isik on tööle võetud.

| 11. | Kui Euroopa välisteenistusele saab teatavaks juurdepääsuluba taotlevat isikut puudutav julgeolekukontrolli seisukohast oluline teave, teatab Euroopa välisteenistuse asjakohaste õigusaktide kohaselt toimides sellest asjaomasele riiklikule julgeolekuasutusele. |
| --- | --- |

11.

Kui Euroopa välisteenistusele saab teatavaks juurdepääsuluba taotlevat isikut puudutav julgeolekukontrolli seisukohast oluline teave, teatab Euroopa välisteenistuse asjakohaste õigusaktide kohaselt toimides sellest asjaomasele riiklikule julgeolekuasutusele.

| 12. | Pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist teavitab asjaomane riiklik julgeolekuasutus Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraati sellise kontrollimise tulemusest.






  a) | Kui julgeolekukontrolli tulemus kinnitab, et ei ole ilmnenud asjaolusid, mis võiksid isiku lojaalsuse ja usaldusväärsuse kahtluse alla seada, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus anda asjaomasele isikule juurdepääsuloa vastaval salastatuse tasemel ELi salastatud teabele kuni kindlaksmääratud kuupäevani. |
| --- | --- | --- |

12.

Pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist teavitab asjaomane riiklik julgeolekuasutus Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraati sellise kontrollimise tulemusest.

a)

Kui julgeolekukontrolli tulemus kinnitab, et ei ole ilmnenud asjaolusid, mis võiksid isiku lojaalsuse ja usaldusväärsuse kahtluse alla seada, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus anda asjaomasele isikule juurdepääsuloa vastaval salastatuse tasemel ELi salastatud teabele kuni kindlaksmääratud kuupäevani.

| b) | Euroopa välisteenistus võtab sobivaid meetmeid tagamaks, et riikliku julgeolekuasutuste kehtestatud tingimusi või piiranguid rakendatakse nõuetekohaselt. Riiklikku julgeolekuasutust teavitatakse tulemustest. |
| --- | --- |

b)

Euroopa välisteenistus võtab sobivaid meetmeid tagamaks, et riikliku julgeolekuasutuste kehtestatud tingimusi või piiranguid rakendatakse nõuetekohaselt. Riiklikku julgeolekuasutust teavitatakse tulemustest.

| c) | Kui julgeolekukontrolli tulemus sellist kinnitust ei anna, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus sellest asjaomast isikut, kes võib paluda, et Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kuulaks ära tema selgitused. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus võib paluda, et pädev riiklik julgeolekuasutus annaks täiendavaid selgitusi, kui see on siseriiklike õigusnormide kohaselt võimalik. Tulemuse kinnitamise korral ei anta juurdepääsuluba ELi salastatud teabele. Sel juhul võtab Euroopa välisteenistus sobivaid meetmeid tagamaks, et taotleja jäetakse ilma igasugusest juurdepääsust ELi salastatud teabele. |
| --- | --- |

c)

Kui julgeolekukontrolli tulemus sellist kinnitust ei anna, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus sellest asjaomast isikut, kes võib paluda, et Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kuulaks ära tema selgitused. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus võib paluda, et pädev riiklik julgeolekuasutus annaks täiendavaid selgitusi, kui see on siseriiklike õigusnormide kohaselt võimalik. Tulemuse kinnitamise korral ei anta juurdepääsuluba ELi salastatud teabele. Sel juhul võtab Euroopa välisteenistus sobivaid meetmeid tagamaks, et taotleja jäetakse ilma igasugusest juurdepääsust ELi salastatud teabele.

| 13. | Julgeolekukontrolli, sealhulgas selle tulemuste suhtes, mille põhjal Euroopa välisteenistus teeb oma otsuse anda või mitte anda juurdepääsuluba ELi salastatud teabele, kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivaid asjakohaseid, sealhulgas edasikaebamist käsitlevaid õigusnorme. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse otsuseid võib edasi kaevata vastavalt määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (1) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadele ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustele (edaspidi „personalieeskirjad”). |
| --- | --- |

13.

Julgeolekukontrolli, sealhulgas selle tulemuste suhtes, mille põhjal Euroopa välisteenistus teeb oma otsuse anda või mitte anda juurdepääsuluba ELi salastatud teabele, kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivaid asjakohaseid, sealhulgas edasikaebamist käsitlevaid õigusnorme. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse otsuseid võib edasi kaevata vastavalt määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (1) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadele ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustele (edaspidi „personalieeskirjad”).

| 14. | Tingimusel et juurdepääsuloa andmise aluseks olev kinnitus on jätkuvalt kehtiv, hõlmab see kõiki tööülesandeid, mida asjaomane isik Euroopa välisteenistuses, nõukogu peasekretariaadis või komisjonis täidab. |
| --- | --- |

14.

Tingimusel et juurdepääsuloa andmise aluseks olev kinnitus on jätkuvalt kehtiv, hõlmab see kõiki tööülesandeid, mida asjaomane isik Euroopa välisteenistuses, nõukogu peasekretariaadis või komisjonis täidab.

| 15. | Kui isiku teenistusperiood ei alga 12 kuu jooksul Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse teavitamisest julgeolekukontrolli tulemusest või kui isiku teenistus katkeb vähemalt 12 kuuks, mille jooksul ta ei tööta Euroopa välisteenistuses või muudes ELi institutsioonides, asutustes või organites või liikmesriigi valitsusasutuse ametikohal, mis eeldab juurdepääsu salastatud teabele, siis pöördutakse kõnealuse tulemuse jätkuva kehtivuse ja nõuetekohasuse kohta kinnituse saamiseks asjaomase riikliku julgeolekuasutuse poole. |
| --- | --- |

15.

Kui isiku teenistusperiood ei alga 12 kuu jooksul Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse teavitamisest julgeolekukontrolli tulemusest või kui isiku teenistus katkeb vähemalt 12 kuuks, mille jooksul ta ei tööta Euroopa välisteenistuses või muudes ELi institutsioonides, asutustes või organites või liikmesriigi valitsusasutuse ametikohal, mis eeldab juurdepääsu salastatud teabele, siis pöördutakse kõnealuse tulemuse jätkuva kehtivuse ja nõuetekohasuse kohta kinnituse saamiseks asjaomase riikliku julgeolekuasutuse poole.

| 16. | Kui Euroopa välisteenistusele saab teatavaks kehtivat juurdepääsuluba omava isikuga seotud turvariski puudutav teave, teatab Euroopa välisteenistus asjakohaste õigusaktide kohaselt toimides sellest asjaomasele riiklikule julgeolekuasutusele. Kui riiklik julgeolekuasutus teatab Euroopa välisteenistusele kehtivat juurdepääsuluba ELi salastatud teabele omava isiku kohta punkti 12 alapunkti a kohaselt antud kinnituse tühistamisest, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus paluda riiklikult julgeolekuasutuselt selgitust, kui selle andmine on siseriiklike õigusnormide kohaselt võimalik. Kui isiku usaldusväärsust kahjustav teave leiab kinnitust, tühistatakse eespool nimetatud juurdepääsuluba ning isikule keelatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ja ametikohtadele, mille puhul selline juurdepääs on võimalik või mille puhul isik võiks ohustada julgeolekut. |
| --- | --- |

16.

Kui Euroopa välisteenistusele saab teatavaks kehtivat juurdepääsuluba omava isikuga seotud turvariski puudutav teave, teatab Euroopa välisteenistus asjakohaste õigusaktide kohaselt toimides sellest asjaomasele riiklikule julgeolekuasutusele. Kui riiklik julgeolekuasutus teatab Euroopa välisteenistusele kehtivat juurdepääsuluba ELi salastatud teabele omava isiku kohta punkti 12 alapunkti a kohaselt antud kinnituse tühistamisest, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus paluda riiklikult julgeolekuasutuselt selgitust, kui selle andmine on siseriiklike õigusnormide kohaselt võimalik. Kui isiku usaldusväärsust kahjustav teave leiab kinnitust, tühistatakse eespool nimetatud juurdepääsuluba ning isikule keelatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ja ametikohtadele, mille puhul selline juurdepääs on võimalik või mille puhul isik võiks ohustada julgeolekut.

| 17. | Euroopa välisteenistuse töötajale kuuluva juurdepääsuloa ELi salastatud teabele tühistamise otsusest ja vajaduse korral tühistamise põhjustest teavitatakse asjaomast isikut, kes võib paluda, et Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kuulaks ära tema selgitused. Riikliku julgeolekuasutuse esitatud teabe suhtes kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivaid asjaomaseid õigusakte, sealhulgas edasikaebamise kohta. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse otsuse võib edasi kaevata personalieeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

17.

Euroopa välisteenistuse töötajale kuuluva juurdepääsuloa ELi salastatud teabele tühistamise otsusest ja vajaduse korral tühistamise põhjustest teavitatakse asjaomast isikut, kes võib paluda, et Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kuulaks ära tema selgitused. Riikliku julgeolekuasutuse esitatud teabe suhtes kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivaid asjaomaseid õigusakte, sealhulgas edasikaebamise kohta. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse otsuse võib edasi kaevata personalieeskirjade kohaselt.

| 18. | Riiklikud eksperdid, kes on lähetatud Euroopa välisteenistusse ametikohale, mis eeldab juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele, esitavad enne tööle asumist Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutusele kehtiva loa juurdepääsuks ELi vastava taseme salastatud teabele. Eespool kirjeldatud protsessi juhib lähetav liikmesriik. |
| --- | --- |

18.

Riiklikud eksperdid, kes on lähetatud Euroopa välisteenistusse ametikohale, mis eeldab juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele, esitavad enne tööle asumist Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutusele kehtiva loa juurdepääsuks ELi vastava taseme salastatud teabele. Eespool kirjeldatud protsessi juhib lähetav liikmesriik.

Juurdepääsulubade registrid

| 19. | Euroopa välisteenistus peab andmekogu kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste töötajate juurdepääsuloa staatuse kohta. Kõnealune andmekogu sisaldab andmeid selle kohta, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), juurdepääsuloa andmise kuupäeva ja kehtivusaja kohta. |
| --- | --- |

19.

Euroopa välisteenistus peab andmekogu kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste töötajate juurdepääsuloa staatuse kohta. Kõnealune andmekogu sisaldab andmeid selle kohta, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), juurdepääsuloa andmise kuupäeva ja kehtivusaja kohta.

| 20. | Liikmesriikide ja muude ELi institutsioonide, asutuste ja organitega seatakse sisse sobivad koordineerimismenetlused tagamaks, et Euroopa välisteenistusel on täpsed ja täielikud andmed kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste töötajate juurdepääsuloa staatuse kohta. |
| --- | --- |

20.

Liikmesriikide ja muude ELi institutsioonide, asutuste ja organitega seatakse sisse sobivad koordineerimismenetlused tagamaks, et Euroopa välisteenistusel on täpsed ja täielikud andmed kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste töötajate juurdepääsuloa staatuse kohta.

| 21. | Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus võib väljastada juurdepääsutõendi, millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), ning vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev. |
| --- | --- |

21.

Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus võib väljastada juurdepääsutõendi, millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), ning vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev.

Erandid juurdepääsuloa andmise nõudest

| 22. | Isikuid, kellel on oma tööülesannete tõttu riigisiseste õigusaktide kohaselt nõuetekohane juurdepääsuluba ELi salastatud teabele, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat nende julgeolekualastest kohustustest seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega. |
| --- | --- |

22.

Isikuid, kellel on oma tööülesannete tõttu riigisiseste õigusaktide kohaselt nõuetekohane juurdepääsuluba ELi salastatud teabele, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat nende julgeolekualastest kohustustest seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega.

III.   JULGEOLEKUALANE KOOLITUS JA TEADLIKKUS

| 23. | Enne ELi salastatud teabele juurdepääsuloa saamist kinnitavad kõik isikud kirjalikult, et nad mõistavad oma kohustusi seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega ning on teadlikud tagajärgedest, mis kaasnevad ELi salastatud teabe ohtusattumisega. Nimetatud kirjalike kinnituste registrit peab Euroopa välisteenistus. |
| --- | --- |

23.

Enne ELi salastatud teabele juurdepääsuloa saamist kinnitavad kõik isikud kirjalikult, et nad mõistavad oma kohustusi seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega ning on teadlikud tagajärgedest, mis kaasnevad ELi salastatud teabe ohtusattumisega. Nimetatud kirjalike kinnituste registrit peab Euroopa välisteenistus.

| 24. | Kõigile isikutele, kellel on luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele või kes peavad töötlema ELi salastatud teavet, selgitatakse alguses ning tutvustatakse regulaarselt julgeolekuohte ning nad peavad viivitamata teatama asjaomasele julgeolekuasutusele kõigist lähenemiskatsetest, mida nad peavad kahtlustäratavateks või ebatavalisteks. |
| --- | --- |

24.

Kõigile isikutele, kellel on luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele või kes peavad töötlema ELi salastatud teavet, selgitatakse alguses ning tutvustatakse regulaarselt julgeolekuohte ning nad peavad viivitamata teatama asjaomasele julgeolekuasutusele kõigist lähenemiskatsetest, mida nad peavad kahtlustäratavateks või ebatavalisteks.

| 25. | Kõikide isikute suhtes, kes on saanud loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele, kohaldatakse pidevaid töötajatega seotud julgeolekumeetmeid (s.o järelhoole) kogu selle aja jooksul, mil nad ELi salastatud teavet töötlevad. Pideva töötajatega seotud julgeoleku eest vastutavad:






  a) | isikud, kellel on luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele: isikud vastutavad isiklikult oma julgeolekualase käitumise eest ja peavad viivitamata teavitama asjaomaseid julgeolekuasutusi kõigist lähenemiskatsetest, mida nad peavad kahtlustäratavateks või ebatavalisteks, samuti kõikidest muutustest nende isiklikus olukorras, mis võivad mõjutada nende juurdepääsuluba või luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele; |
| --- | --- | --- |

25.

Kõikide isikute suhtes, kes on saanud loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele, kohaldatakse pidevaid töötajatega seotud julgeolekumeetmeid (s.o järelhoole) kogu selle aja jooksul, mil nad ELi salastatud teavet töötlevad. Pideva töötajatega seotud julgeoleku eest vastutavad:

a)

isikud, kellel on luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele: isikud vastutavad isiklikult oma julgeolekualase käitumise eest ja peavad viivitamata teavitama asjaomaseid julgeolekuasutusi kõigist lähenemiskatsetest, mida nad peavad kahtlustäratavateks või ebatavalisteks, samuti kõikidest muutustest nende isiklikus olukorras, mis võivad mõjutada nende juurdepääsuluba või luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele;

| b) | valdkonnajuhid: nende kohustus on tagada oma töötajate teadlikkus julgeolekumeetmetest ja kohustusest kaitsta ELi salastatud teavet ning jälgida töötajate julgeolekualast käitumist, samuti tegelda julgeolekuküsimustega ise või teavitada asjaomaseid julgeolekuasutusi usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis võib mõjutada nende töötajate juurdepääsuluba või luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele; |
| --- | --- |

b)

valdkonnajuhid: nende kohustus on tagada oma töötajate teadlikkus julgeolekumeetmetest ja kohustusest kaitsta ELi salastatud teavet ning jälgida töötajate julgeolekualast käitumist, samuti tegelda julgeolekuküsimustega ise või teavitada asjaomaseid julgeolekuasutusi usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis võib mõjutada nende töötajate juurdepääsuluba või luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele;

| c) | käesoleva otsuse artiklis 12 osutatud, Euroopa välisteenistuses julgeolekut korraldavad organid: nende kohustus on läbi viia infotunde julgeolekualase teadlikkuse suurendamiseks, tagamaks et nende vastutusalas olevaid töötajaid teavitatakse reeglipäraselt, ning edendada tugevat julgeolekukultuuri oma vastutusalas, kehtestada meetmed töötajate julgeolekualase käitumise jälgimiseks ja teavitada asjaomaseid julgeolekuasutusi usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis võib mõjutada mõne isiku juurdepääsuluba; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse artiklis 12 osutatud, Euroopa välisteenistuses julgeolekut korraldavad organid: nende kohustus on läbi viia infotunde julgeolekualase teadlikkuse suurendamiseks, tagamaks et nende vastutusalas olevaid töötajaid teavitatakse reeglipäraselt, ning edendada tugevat julgeolekukultuuri oma vastutusalas, kehtestada meetmed töötajate julgeolekualase käitumise jälgimiseks ja teavitada asjaomaseid julgeolekuasutusi usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis võib mõjutada mõne isiku juurdepääsuluba;

| d) | Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid: nemad loovad vajalikud sidekanalid sellise teabe edastamiseks, mis võib mõjutada mõne isiku riiklikku juurdepääsuluba või luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele. |
| --- | --- |

d)

Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid: nemad loovad vajalikud sidekanalid sellise teabe edastamiseks, mis võib mõjutada mõne isiku riiklikku juurdepääsuluba või luba juurdepääsuks ELi salastatud teabele.

| 26. | Kõiki isikuid, kelle töökohustused ei eelda enam juurdepääsu ELi salastatud teabele, teavitatakse nende kohustusest jätkuvalt kaitsta ELi salastatud teavet ning vajaduse korral kinnitavad nad seda kirjalikult. |
| --- | --- |

26.

Kõiki isikuid, kelle töökohustused ei eelda enam juurdepääsu ELi salastatud teabele, teavitatakse nende kohustusest jätkuvalt kaitsta ELi salastatud teavet ning vajaduse korral kinnitavad nad seda kirjalikult.

IV.   ERANDLIKUD ASJAOLUD

| 27. | Olukorra kiireloomulisusest tulenevalt ja juhul, kui see on Euroopa välisteenistuse huvide tõttu nõuetekohaselt põhjendatud, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus pärast selle liikmesriigi riikliku julgeolekuasutusega konsulteerimist, mille kodanik asjaomane isik on, ning isiku usaldusväärsust kahjustavate asjaolude puudumise kinnitamiseks läbiviidud eelkontrollide tulemusest olenevalt anda enne täieliku julgeolekukontrolli lõpulejõudmist Euroopa välisteenistuse ametnikele ja muudele teenistujatele konkreetse ülesande täitmiseks ajutise loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele. Täielik julgeolekukontroll tuleb lõpule viia niipea kui võimalik. Nimetatud ajutisi lube antakse kuni kuueks kuuks ja need ei võimalda juurdepääsu TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabele. Kõik ajutise loa saanud isikud kinnitavad kirjalikult, et nad mõistavad oma kohustusi seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega ning on teadlikud tagajärgedest, mis kaasnevad ELi salastatud teabe ohtusattumisega. Nimetatud kirjalike kinnituste registrit peab Euroopa välisteenistus. |
| --- | --- |

27.

Olukorra kiireloomulisusest tulenevalt ja juhul, kui see on Euroopa välisteenistuse huvide tõttu nõuetekohaselt põhjendatud, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus pärast selle liikmesriigi riikliku julgeolekuasutusega konsulteerimist, mille kodanik asjaomane isik on, ning isiku usaldusväärsust kahjustavate asjaolude puudumise kinnitamiseks läbiviidud eelkontrollide tulemusest olenevalt anda enne täieliku julgeolekukontrolli lõpulejõudmist Euroopa välisteenistuse ametnikele ja muudele teenistujatele konkreetse ülesande täitmiseks ajutise loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele. Täielik julgeolekukontroll tuleb lõpule viia niipea kui võimalik. Nimetatud ajutisi lube antakse kuni kuueks kuuks ja need ei võimalda juurdepääsu TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabele. Kõik ajutise loa saanud isikud kinnitavad kirjalikult, et nad mõistavad oma kohustusi seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega ning on teadlikud tagajärgedest, mis kaasnevad ELi salastatud teabe ohtusattumisega. Nimetatud kirjalike kinnituste registrit peab Euroopa välisteenistus.

| 28. | Kui isik kavatsetakse määrata ametikohale, mis nõuab kõrgema tasemega juurdepääsuluba kui isik hetkel omab, võib isiku ajutiselt ametisse määrata tingimusel, et:






  a) | isiku ülemus põhjendab kirjalikult möödapääsmatut vajadust juurdepääsuks kõrgemal salastatuse tasemel ELi salastatud teabele; |
| --- | --- | --- |

28.

Kui isik kavatsetakse määrata ametikohale, mis nõuab kõrgema tasemega juurdepääsuluba kui isik hetkel omab, võib isiku ajutiselt ametisse määrata tingimusel, et:

a)

isiku ülemus põhjendab kirjalikult möödapääsmatut vajadust juurdepääsuks kõrgemal salastatuse tasemel ELi salastatud teabele;

| b) | juurdepääs piirdub ELi salastatud teabe konkreetsete elementidega, mis on vajalikud tööülesande täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

juurdepääs piirdub ELi salastatud teabe konkreetsete elementidega, mis on vajalikud tööülesande täitmiseks;

| c) | isikul on kehtiv juurdepääsuluba; |
| --- | --- |

c)

isikul on kehtiv juurdepääsuluba;

| d) | on astutud samme ametikoha jaoks nõutava tasemega juurdepääsuloa saamiseks; |
| --- | --- |

d)

on astutud samme ametikoha jaoks nõutava tasemega juurdepääsuloa saamiseks;

| e) | pädev asutus on rahuldavalt kontrollinud, et isik ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud julgeolekueeskirju; |
| --- | --- |

e)

pädev asutus on rahuldavalt kontrollinud, et isik ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud julgeolekueeskirju;

| f) | isiku ametisse määramine on Euroopa välisteenistuse pädeva organi poolt heaks kiidetud ning |
| --- | --- |

f)

isiku ametisse määramine on Euroopa välisteenistuse pädeva organi poolt heaks kiidetud ning

| g) | asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutusega, kes väljastas isiku juurdepääsuloa, on konsulteeritud ja vastuväiteid ei ole esitatud; |
| --- | --- |

g)

asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutusega, kes väljastas isiku juurdepääsuloa, on konsulteeritud ja vastuväiteid ei ole esitatud;

| h) | erandi tegemisega seotud dokumente, kaasa arvatud kirjeldust teabe kohta, millele juurdepääs võimaldati, säilitatakse asjakohases registris või allregistris. |
| --- | --- |

h)

erandi tegemisega seotud dokumente, kaasa arvatud kirjeldust teabe kohta, millele juurdepääs võimaldati, säilitatakse asjakohases registris või allregistris.

| 29. | Eespool kirjeldatud korda kasutatakse ühekordse juurdepääsu andmiseks ELi salastatud teabele, mille salastatuse tase on ühe astme võrra kõrgem sellest, mille suhtes asjaomane isik on läbinud julgeolekukontrolli. Kõnealust korda ei rakendata korduvalt. |
| --- | --- |

29.

Eespool kirjeldatud korda kasutatakse ühekordse juurdepääsu andmiseks ELi salastatud teabele, mille salastatuse tase on ühe astme võrra kõrgem sellest, mille suhtes asjaomane isik on läbinud julgeolekukontrolli. Kõnealust korda ei rakendata korduvalt.

| 30. | Väga erandlike asjaolude korral, näiteks vaenulikus keskkonnas läbiviidavate missioonide või kasvavate rahvusvaheliste pingete ajal, kui erakorralised meetmed seda nõuavad ja eelkõige inimelude päästmise eesmärgil, võivad kõrge esindaja, tegevpeasekretär või tegevjuht anda – võimaluse korral kirjalikult – loa juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele nõutavat juurdepääsuluba mitteomavatele isikutele, tingimusel et selline luba on hädavajalik ning puudub põhjendatud kahtlus asjaomase isiku lojaalsuse ja usaldusväärsuse suhtes. Kõnealuse loa andmisega seotud dokumente, kaasa arvatud kirjeldust teabe kohta, millele juurdepääs võimaldati, säilitatakse registris. |
| --- | --- |

30.

Väga erandlike asjaolude korral, näiteks vaenulikus keskkonnas läbiviidavate missioonide või kasvavate rahvusvaheliste pingete ajal, kui erakorralised meetmed seda nõuavad ja eelkõige inimelude päästmise eesmärgil, võivad kõrge esindaja, tegevpeasekretär või tegevjuht anda – võimaluse korral kirjalikult – loa juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele nõutavat juurdepääsuluba mitteomavatele isikutele, tingimusel et selline luba on hädavajalik ning puudub põhjendatud kahtlus asjaomase isiku lojaalsuse ja usaldusväärsuse suhtes. Kõnealuse loa andmisega seotud dokumente, kaasa arvatud kirjeldust teabe kohta, millele juurdepääs võimaldati, säilitatakse registris.

| 31. | TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe puhul antakse kõnealune erakorraline juurdepääs üksnes ELi kodanikele, kellele on lubatud juurdepääs TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabega samaväärsel tasemel riigisiseselt salastatud teabele või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele. |
| --- | --- |

31.

TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe puhul antakse kõnealune erakorraline juurdepääs üksnes ELi kodanikele, kellele on lubatud juurdepääs TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabega samaväärsel tasemel riigisiseselt salastatud teabele või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele.

| 32. | Punktides 29 ja 30 sätestatud korra kasutamise juhtudest teavitatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteed. |
| --- | --- |

32.

Punktides 29 ja 30 sätestatud korra kasutamise juhtudest teavitatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteed.

| 33. | Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele esitatakse aastaaruanne käesolevas jaotises sätestatud menetluste kasutamise kohta. |
| --- | --- |

33.

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele esitatakse aastaaruanne käesolevas jaotises sätestatud menetluste kasutamise kohta.

V.   OSALEMINE KOOSOLEKUTEL EUROOPA VÄLISTEENISTUSE PEAKORTERIS JA LIIDU DELEGATSIOONIDES

| 34. | Isikud, kellele on tehtud ülesandeks osaleda Euroopa välisteenistuse peakorteris või liidu delegatsioonides koosolekutel, kus käsitletakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet, võivad teha seda alles pärast nende juurdepääsuloa olemasolu kontrollimist. Liikmesriikide esindajate, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni ametnike kohta edastavad asjaomased asutused Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile või liidu delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile juurdepääsutõendi või muu tõendi juurdepääsuloa olemasolu kohta; erandjuhul võib asjaomane isik selle ise esitada. Vajaduse korral võib kasutada koondnimekirja, milles on esitatud asjaomased juurdepääsuloa olemasolu tõendid. |
| --- | --- |

34.

Isikud, kellele on tehtud ülesandeks osaleda Euroopa välisteenistuse peakorteris või liidu delegatsioonides koosolekutel, kus käsitletakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet, võivad teha seda alles pärast nende juurdepääsuloa olemasolu kontrollimist. Liikmesriikide esindajate, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni ametnike kohta edastavad asjaomased asutused Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile või liidu delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile juurdepääsutõendi või muu tõendi juurdepääsuloa olemasolu kohta; erandjuhul võib asjaomane isik selle ise esitada. Vajaduse korral võib kasutada koondnimekirja, milles on esitatud asjaomased juurdepääsuloa olemasolu tõendid.

| 35. | Kui isiku, kelle tööülesanded eeldavad osalemist Euroopa välisteenistuse peakorteris või liidu delegatsioonides koosolekutel, kus käsitletakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet, juurdepääsuluba ELi salastatud teabele tühistatakse, teavitab pädev asutus sellest Euroopa välisteenistust. |
| --- | --- |

35.

Kui isiku, kelle tööülesanded eeldavad osalemist Euroopa välisteenistuse peakorteris või liidu delegatsioonides koosolekutel, kus käsitletakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet, juurdepääsuluba ELi salastatud teabele tühistatakse, teavitab pädev asutus sellest Euroopa välisteenistust.

VI.   VÕIMALIK JUURDEPÄÄS ELi SALASTATUD TEABELE

| 36. | Kui tööle võetakse isikud, kellel võib asjaolude tõttu olla potentsiaalne juurdepääs CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele, peavad nad läbima nõuetekohase julgeolekukontrolli või viibima alati koos saatjaga. |
| --- | --- |

36.

Kui tööle võetakse isikud, kellel võib asjaolude tõttu olla potentsiaalne juurdepääs CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele, peavad nad läbima nõuetekohase julgeolekukontrolli või viibima alati koos saatjaga.

| 37. | Kullerid, valvetöötajad ja saatjad peavad läbima nõuetekohase taseme julgeolekukontrolli või siseriiklike õigusaktidega ette nähtud muu asjakohase kontrolli, neid teavitatakse korrapäraste ajavahemike järel ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekumenetlustest ja nende kohustustest nende hoolde usaldatud või neile tahtmatult kättesaadava ELi salastatud teabe kaitsmisel. |
| --- | --- |

37.

Kullerid, valvetöötajad ja saatjad peavad läbima nõuetekohase taseme julgeolekukontrolli või siseriiklike õigusaktidega ette nähtud muu asjakohase kontrolli, neid teavitatakse korrapäraste ajavahemike järel ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekumenetlustest ja nende kohustustest nende hoolde usaldatud või neile tahtmatult kättesaadava ELi salastatud teabe kaitsmisel.

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1

---

A II LISA

ELi SALASTATUD TEABE FÜÜSILINE JULGEOLEK

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 6 rakendussätted. Lisas sätestatakse miinimumnõuded objektide, hoonete, ametiruumide ja muude alade, kus toimub ELi salastatud teabe töötlemine ja säilitamine, sealhulgas side- ja infosüsteeme sisaldavate alade füüsiliseks kaitsmiseks. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 6 rakendussätted. Lisas sätestatakse miinimumnõuded objektide, hoonete, ametiruumide ja muude alade, kus toimub ELi salastatud teabe töötlemine ja säilitamine, sealhulgas side- ja infosüsteeme sisaldavate alade füüsiliseks kaitsmiseks.

| 2. | ELi salastatud teabele volitamata juurdepääsu vältimiseks töötatakse välja füüsilise julgeoleku meetmed, mille eesmärk on:






  a) | tagada, et ELi salastatud teabe töötlemine ja säilitamine toimub nõuetekohaselt; |
| --- | --- | --- |

2.

ELi salastatud teabele volitamata juurdepääsu vältimiseks töötatakse välja füüsilise julgeoleku meetmed, mille eesmärk on:

a)

tagada, et ELi salastatud teabe töötlemine ja säilitamine toimub nõuetekohaselt;

| b) | võimaldada töötajate eristamist seoses juurdepääsuga ELi salastatud teabele nende teadmisvajaduse ja vajaduse korral julgeolekukontrolli läbimise alusel; |
| --- | --- |

b)

võimaldada töötajate eristamist seoses juurdepääsuga ELi salastatud teabele nende teadmisvajaduse ja vajaduse korral julgeolekukontrolli läbimise alusel;

| c) | hoida ära, takistada ja avastada lubamatuid toiminguid ning |
| --- | --- |

c)

hoida ära, takistada ja avastada lubamatuid toiminguid ning

| d) | välistada salajane või jõuga sissetung või tekitada sissetungijatele viivitusi. |
| --- | --- |

d)

välistada salajane või jõuga sissetung või tekitada sissetungijatele viivitusi.

II   FÜÜSILISE JULGEOLEKU NÕUDED JA MEETMED

| 3. | Euroopa välisteenistus kohaldab ELi salastatud teabe kaitseks oma objektidel riskijuhtimisprotsessi, et tagada sellise tasemega füüsiline kaitse, mis on vastavuses hinnatud riskiga. Riskijuhtimisprotsessis võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige:






  a) | ELi salastatud teabe salastatuse taset; |
| --- | --- | --- |

3.

Euroopa välisteenistus kohaldab ELi salastatud teabe kaitseks oma objektidel riskijuhtimisprotsessi, et tagada sellise tasemega füüsiline kaitse, mis on vastavuses hinnatud riskiga. Riskijuhtimisprotsessis võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige:

a)

ELi salastatud teabe salastatuse taset;

| b) | ELi salastatud teabe vormi ja hulka, pidades meeles asjaolu, et suurte ELi salastatud teabe koguste või tervikkogumite puhul võib osutuda vajalikuks kohaldada rangemaid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

b)

ELi salastatud teabe vormi ja hulka, pidades meeles asjaolu, et suurte ELi salastatud teabe koguste või tervikkogumite puhul võib osutuda vajalikuks kohaldada rangemaid kaitsemeetmeid;

| c) | ELi salastatud teavet sisaldavate hoonete või alade ülesehitust ning neid ümbritsevat keskkonda; |
| --- | --- |

c)

ELi salastatud teavet sisaldavate hoonete või alade ülesehitust ning neid ümbritsevat keskkonda;

| d) | kolmandate riikide ohuhinnanguid, mille on koostanud INTCEN eeskätt liidu delegatsiooni aruannete põhjal, ja |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikide ohuhinnanguid, mille on koostanud INTCEN eeskätt liidu delegatsiooni aruannete põhjal, ja

| e) | hinnangut ohule, mida kujutavad endast luureteenistused, kelle tegevus on suunatud ELi või liikmesriikide vastu, ning sabotaažist, terrorismist ja õõnestavast või muust kriminaalsest tegevusest tulenevale ohule. |
| --- | --- |

e)

hinnangut ohule, mida kujutavad endast luureteenistused, kelle tegevus on suunatud ELi või liikmesriikide vastu, ning sabotaažist, terrorismist ja õõnestavast või muust kriminaalsest tegevusest tulenevale ohule.

| 4. | Süvakaitse põhimõttele tuginedes määrab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kindlaks, milliseid asjakohaseid füüsilise julgeoleku meetmeid rakendada. Need võivad hõlmata üht või mitut järgmistest meetmetest:






  a) | piirdebarjäär – füüsiline barjäär, mis kaitseb kaitsmist vajava ala piire; |
| --- | --- | --- |

4.

Süvakaitse põhimõttele tuginedes määrab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kindlaks, milliseid asjakohaseid füüsilise julgeoleku meetmeid rakendada. Need võivad hõlmata üht või mitut järgmistest meetmetest:

a)

piirdebarjäär – füüsiline barjäär, mis kaitseb kaitsmist vajava ala piire;

| b) | sissetungi avastamise süsteemid – sissetungi avastamise süsteemi võib kasutada piirdebarjääri turvalisuse tõstmiseks või ruumides ja hoonetes turvateenistuse asendamiseks või abistamiseks; |
| --- | --- |

b)

sissetungi avastamise süsteemid – sissetungi avastamise süsteemi võib kasutada piirdebarjääri turvalisuse tõstmiseks või ruumides ja hoonetes turvateenistuse asendamiseks või abistamiseks;

| c) | juurdepääsu kontroll – juurdepääsu kontrolli võidakse teostada objekti, objektil asuva hoone või hoonete või hoones asuvate alade või ruumide suhtes. Kontrolli võib teostada elektrooniliste või elektromehaaniliste vahendite abil, seda võivad teostada turvateenistujad ja/või administraator või seda võib teostada muude füüsiliste vahendite abil; |
| --- | --- |

c)

juurdepääsu kontroll – juurdepääsu kontrolli võidakse teostada objekti, objektil asuva hoone või hoonete või hoones asuvate alade või ruumide suhtes. Kontrolli võib teostada elektrooniliste või elektromehaaniliste vahendite abil, seda võivad teostada turvateenistujad ja/või administraator või seda võib teostada muude füüsiliste vahendite abil;

| d) | turvateenistujad – tööle võib võtta vastava väljaõppe ja juhendamisega ning asjakohase julgeolekukontrolli läbinud turvateenistujaid, muu hulgas salajase sissetungi takistamiseks; |
| --- | --- |

d)

turvateenistujad – tööle võib võtta vastava väljaõppe ja juhendamisega ning asjakohase julgeolekukontrolli läbinud turvateenistujaid, muu hulgas salajase sissetungi takistamiseks;

| e) | sisetelevisioonisüsteem (CCTV) – turvateenistujad võivad kasutada sisetelevisioonisüsteemi intsidentide tuvastamiseks ja sissetungi avastamise süsteemi häirete kontrollimiseks suurtel aladel või perimeetril; |
| --- | --- |

e)

sisetelevisioonisüsteem (CCTV) – turvateenistujad võivad kasutada sisetelevisioonisüsteemi intsidentide tuvastamiseks ja sissetungi avastamise süsteemi häirete kontrollimiseks suurtel aladel või perimeetril;

| f) | turvavalgustus – turvavalgustust võidakse kasutada potentsiaalsete sissetungijate eemalhoidmiseks, aga ka pakkumaks turvateenistujale vajalikku valgustust tõhusa järelevalve teostamiseks kas otseselt või kaudselt läbi sisetelevisioonisüsteemi, ning |
| --- | --- |

f)

turvavalgustus – turvavalgustust võidakse kasutada potentsiaalsete sissetungijate eemalhoidmiseks, aga ka pakkumaks turvateenistujale vajalikku valgustust tõhusa järelevalve teostamiseks kas otseselt või kaudselt läbi sisetelevisioonisüsteemi, ning

| g) | muud asjakohased füüsilise julgeoleku meetmed, mille eesmärk on hoida ära või avastada volitamata juurdepääsu või ELi salastatud teabe kahjustamist või kadumist. |
| --- | --- |

g)

muud asjakohased füüsilise julgeoleku meetmed, mille eesmärk on hoida ära või avastada volitamata juurdepääsu või ELi salastatud teabe kahjustamist või kadumist.

| 5. | Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib korraldada sisse- ja väljapääsudes läbiotsimisi, et takistada loata esemete toomist objektidele või hoonetesse või sealt ELi salastatud teabe loata väljaviimist. |
| --- | --- |

5.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib korraldada sisse- ja väljapääsudes läbiotsimisi, et takistada loata esemete toomist objektidele või hoonetesse või sealt ELi salastatud teabe loata väljaviimist.

| 6. | Kui on oht, et ELi salastatud teavet võidakse jälgida, isegi kui see toimub juhuslikult, võetakse selle takistamiseks asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

6.

Kui on oht, et ELi salastatud teavet võidakse jälgida, isegi kui see toimub juhuslikult, võetakse selle takistamiseks asjakohaseid meetmeid.

| 7. | Uute rajatiste puhul määratletakse füüsilise julgeoleku nõuded ja nende funktsionaalne kirjeldus osana rajatiste planeerimise ja projekteerimise protsessist. Olemasolevate rajatiste puhul rakendatakse füüsilise julgeoleku nõudeid võimalikult suures ulatuses. |
| --- | --- |

7.

Uute rajatiste puhul määratletakse füüsilise julgeoleku nõuded ja nende funktsionaalne kirjeldus osana rajatiste planeerimise ja projekteerimise protsessist. Olemasolevate rajatiste puhul rakendatakse füüsilise julgeoleku nõudeid võimalikult suures ulatuses.

III.   ELi SALASTATUD TEABE FÜÜSILISE KAITSMISE SEADMED

| 8. | ELi salastatud teabe füüsiliseks kaitseks vajalike seadmete (nt seifid, paberipurustajad, ukselukud, elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid, sissetungi avastamise süsteemid, häiresüsteemid) hankimisel tagab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus nimetatud seadmete vastavuse heakskiidetud tehnilistele standarditele ja miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

8.

ELi salastatud teabe füüsiliseks kaitseks vajalike seadmete (nt seifid, paberipurustajad, ukselukud, elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid, sissetungi avastamise süsteemid, häiresüsteemid) hankimisel tagab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus nimetatud seadmete vastavuse heakskiidetud tehnilistele standarditele ja miinimumnõuetele.

| 9. | ELi salastatud teabe füüsiliseks kaitsmiseks kasutatavate seadmete tehnilised kirjeldused sätestatakse julgeolekusuunistes, mille kiidab heaks Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee. |
| --- | --- |

9.

ELi salastatud teabe füüsiliseks kaitsmiseks kasutatavate seadmete tehnilised kirjeldused sätestatakse julgeolekusuunistes, mille kiidab heaks Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee.

| 10. | Turvasüsteemide tööd kontrollitakse korrapäraste ajavahemike järel ja seadmeid hooldatakse regulaarselt. Hooldustööde tegemisel võetakse arvesse kontrollide tulemusi, et tagada seadmete jätkuv töötamine optimaalsel režiimil. |
| --- | --- |

10.

Turvasüsteemide tööd kontrollitakse korrapäraste ajavahemike järel ja seadmeid hooldatakse regulaarselt. Hooldustööde tegemisel võetakse arvesse kontrollide tulemusi, et tagada seadmete jätkuv töötamine optimaalsel režiimil.

| 11. | Iga kontrolli käigus vaadatakse konkreetsete turvameetmete ja kogu julgeolekusüsteemi tõhusus uuesti läbi. |
| --- | --- |

11.

Iga kontrolli käigus vaadatakse konkreetsete turvameetmete ja kogu julgeolekusüsteemi tõhusus uuesti läbi.

IV.   FÜÜSILISELT KAITSTUD ALAD

| 12. | ELi salastatud teabe füüsiliseks kaitsmiseks luuakse kaht tüüpi füüsiliselt kaitstud alad või riigisisese süsteemi kohaselt samaväärsed alad:






  a) | haldustegevuse alad ja |
| --- | --- | --- |

12.

ELi salastatud teabe füüsiliseks kaitsmiseks luuakse kaht tüüpi füüsiliselt kaitstud alad või riigisisese süsteemi kohaselt samaväärsed alad:

a)

haldustegevuse alad ja

| b) | turvaalad (sealhulgas tehniliselt kaitstud turvaalad). |
| --- | --- |

b)

turvaalad (sealhulgas tehniliselt kaitstud turvaalad).

| 13. | Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus tõendab, et ala vastab nõuetele, mille alusel võib selle tunnistada haldustegevuse alaks, turvaalaks või tehniliselt kaitstud turvaalaks. |
| --- | --- |

13.

Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus tõendab, et ala vastab nõuetele, mille alusel võib selle tunnistada haldustegevuse alaks, turvaalaks või tehniliselt kaitstud turvaalaks.

| 14. | Haldustegevuse alade puhul:






  a) | kehtestatakse selgelt määratletud välispiir, mis võimaldab kontrollida isikuid ja võimaluse korral sõidukeid; |
| --- | --- | --- |

14.

Haldustegevuse alade puhul:

a)

kehtestatakse selgelt määratletud välispiir, mis võimaldab kontrollida isikuid ja võimaluse korral sõidukeid;

| b) | võimaldatakse alale siseneda ilma saatjata ainult isikutel, keda Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat on selleks nõuetekohaselt volitanud, ning |
| --- | --- |

b)

võimaldatakse alale siseneda ilma saatjata ainult isikutel, keda Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat on selleks nõuetekohaselt volitanud, ning

| c) | viibivad kõik muud isikud alal alati koos saatjaga või läbivad samaväärse kontrolli. |
| --- | --- |

c)

viibivad kõik muud isikud alal alati koos saatjaga või läbivad samaväärse kontrolli.

| 15. | Turvaalade puhul:






  a) | kehtestatakse selgelt määratletud ja kaitstud välispiir, millesse sisenemist ja millest väljumist kontrollitakse läbipääsulubade või isikutuvastussüsteemi abil; |
| --- | --- | --- |

15.

Turvaalade puhul:

a)

kehtestatakse selgelt määratletud ja kaitstud välispiir, millesse sisenemist ja millest väljumist kontrollitakse läbipääsulubade või isikutuvastussüsteemi abil;

| b) | võimaldatakse alale siseneda ilma saatjata ainult isikutel, kes on läbinud julgeolekukontrolli vastaval tasemel ja kellel on nende teadmisvajadusest tulenevalt sisenemiseks eriluba; |
| --- | --- |

b)

võimaldatakse alale siseneda ilma saatjata ainult isikutel, kes on läbinud julgeolekukontrolli vastaval tasemel ja kellel on nende teadmisvajadusest tulenevalt sisenemiseks eriluba;

| c) | viibivad kõik muud isikud alal koos saatjaga või läbivad samaväärse kontrolli. |
| --- | --- |

c)

viibivad kõik muud isikud alal koos saatjaga või läbivad samaväärse kontrolli.

| 16. | Kui turvaalale sisenemine tähendab praktiliselt otsest juurdepääsu alas asuvale salastatud teabele, kohaldatakse järgmisi täiendavaid nõudeid:






  a) | peab olema selgelt märgitud, milline on kõnealusel alal tavaliselt hoitava teabe kõrgeim salastatuse tase; |
| --- | --- | --- |

16.

Kui turvaalale sisenemine tähendab praktiliselt otsest juurdepääsu alas asuvale salastatud teabele, kohaldatakse järgmisi täiendavaid nõudeid:

a)

peab olema selgelt märgitud, milline on kõnealusel alal tavaliselt hoitava teabe kõrgeim salastatuse tase;

| b) | kõigil külastajatel peab olema alale sisenemiseks eriluba, nad viibivad alal alati koos saatjaga ning peavad olema läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui rakendatud on meetmeid, mis muudavad juurdepääsu ELi salastatud teabele võimatuks; |
| --- | --- |

b)

kõigil külastajatel peab olema alale sisenemiseks eriluba, nad viibivad alal alati koos saatjaga ning peavad olema läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui rakendatud on meetmeid, mis muudavad juurdepääsu ELi salastatud teabele võimatuks;

| c) | elektroonikaseadmed jäetakse väljapoole ala. |
| --- | --- |

c)

elektroonikaseadmed jäetakse väljapoole ala.

| 17. | Pealtkuulamise vastu kaitstud turvaalad määratakse tehniliselt kaitstud turvaaladena. Kohaldatakse järgmisi täiendavaid nõudeid:






  a) | alad varustatakse sissetungi avastamise süsteemiga; kui alad ei ole kasutuses, need lukustatakse, ja kui alad on kasutusel, neid valvatakse. Kõiki võtmeid kontrollitakse vastavalt käesoleva lisa VI jaotisele; |
| --- | --- | --- |

17.

Pealtkuulamise vastu kaitstud turvaalad määratakse tehniliselt kaitstud turvaaladena. Kohaldatakse järgmisi täiendavaid nõudeid:

a)

alad varustatakse sissetungi avastamise süsteemiga; kui alad ei ole kasutuses, need lukustatakse, ja kui alad on kasutusel, neid valvatakse. Kõiki võtmeid kontrollitakse vastavalt käesoleva lisa VI jaotisele;

| b) | kõiki sellistele aladele sisenevaid isikuid ja esemeid kontrollitakse; |
| --- | --- |

b)

kõiki sellistele aladele sisenevaid isikuid ja esemeid kontrollitakse;

| c) | selliseid alasid tuleb vastavalt Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse nõudmistele regulaarselt füüsiliselt ja/või tehniliselt kontrollida. Sellised kontrollimised viiakse läbi ka iga loata sisenemise või sellise sisenemise kahtluse korral ning |
| --- | --- |

c)

selliseid alasid tuleb vastavalt Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse nõudmistele regulaarselt füüsiliselt ja/või tehniliselt kontrollida. Sellised kontrollimised viiakse läbi ka iga loata sisenemise või sellise sisenemise kahtluse korral ning

| d) | sellistele aladele ei paigaldata loata sideliine, telefone ega muid sidevahendeid, elektri- või elektroonikaseadmeid. |
| --- | --- |

d)

sellistele aladele ei paigaldata loata sideliine, telefone ega muid sidevahendeid, elektri- või elektroonikaseadmeid.

| 18. | Kui ohtu ELi salastatud teabele hinnatakse kõrgeks, vaatab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus – olenemata punkti 17 alapunktist d – enne SECRET UE / EU SECRET ja kõrgemal tasemel salastatud teabega seonduvate koosolekute toimumiseks või töö tegemiseks ette nähtud alade kasutamist üle kõik sidevahendid ja elektri- või elektroonikaseadmed, tagamaks et selliste seadmetega ei saa edastada teavet tahtmatult ega varjatult arusaadaval kujul väljapoole turvaala piire. |
| --- | --- |

18.

Kui ohtu ELi salastatud teabele hinnatakse kõrgeks, vaatab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus – olenemata punkti 17 alapunktist d – enne SECRET UE / EU SECRET ja kõrgemal tasemel salastatud teabega seonduvate koosolekute toimumiseks või töö tegemiseks ette nähtud alade kasutamist üle kõik sidevahendid ja elektri- või elektroonikaseadmed, tagamaks et selliste seadmetega ei saa edastada teavet tahtmatult ega varjatult arusaadaval kujul väljapoole turvaala piire.

| 19. | Turvaalasid, kus töötajad ei viibi kakskümmend neli tundi ööpäevas, kontrollitakse vajaduse korral tavapärase tööaja lõppedes ja pisteliselt väljaspool tavapärast tööaega, välja arvatud juhul, kui alale on paigaldatud sissetungi avastamise süsteem. |
| --- | --- |

19.

Turvaalasid, kus töötajad ei viibi kakskümmend neli tundi ööpäevas, kontrollitakse vajaduse korral tavapärase tööaja lõppedes ja pisteliselt väljaspool tavapärast tööaega, välja arvatud juhul, kui alale on paigaldatud sissetungi avastamise süsteem.

| 20. | Haldustegevuse ala piires võib ajutiselt luua turvaalasid või tehniliselt kaitstud turvaalasid salastatud teavet käsitlevate koosolekute pidamiseks või muul samalaadsel eesmärgil. |
| --- | --- |

20.

Haldustegevuse ala piires võib ajutiselt luua turvaalasid või tehniliselt kaitstud turvaalasid salastatud teavet käsitlevate koosolekute pidamiseks või muul samalaadsel eesmärgil.

| 21. | Iga turvaala jaoks töötatakse välja turvanõuete rakendamise kord, milles määratakse kindlaks järgmised asjaolud:






  a) | millise tasemega ELi salastatud teavet võib kõnealusel alal töödelda ja säilitada; |
| --- | --- | --- |

21.

Iga turvaala jaoks töötatakse välja turvanõuete rakendamise kord, milles määratakse kindlaks järgmised asjaolud:

a)

millise tasemega ELi salastatud teavet võib kõnealusel alal töödelda ja säilitada;

| b) | alal kohaldatavad järelevalve- ja kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

b)

alal kohaldatavad järelevalve- ja kaitsemeetmed;

| c) | isikud, kellel on nende teadmisvajadusest ja vastava juurdepääsuloa olemasolust tulenevalt lubatud alale siseneda saatjata; |
| --- | --- |

c)

isikud, kellel on nende teadmisvajadusest ja vastava juurdepääsuloa olemasolust tulenevalt lubatud alale siseneda saatjata;

| d) | vajaduse korral saatjatega või ELi salastatud teabe kaitsega seotud kord muudele isikutele alale juurdepääsu võimaldamisel; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral saatjatega või ELi salastatud teabe kaitsega seotud kord muudele isikutele alale juurdepääsu võimaldamisel;

| e) | muud asjakohased meetmed ja toimingud. |
| --- | --- |

e)

muud asjakohased meetmed ja toimingud.

| 22. | Turvaaladele ehitatakse turvakambrid. Turvakambrite seinad, põrandad, laed, aknad ja lukustatavad uksed peavad olema Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse heakskiiduga ja pakkuma samaväärset kaitset kui samal tasemel ELi salastatud teabe säilitamiseks heakskiidetud seifid. |
| --- | --- |

22.

Turvaaladele ehitatakse turvakambrid. Turvakambrite seinad, põrandad, laed, aknad ja lukustatavad uksed peavad olema Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse heakskiiduga ja pakkuma samaväärset kaitset kui samal tasemel ELi salastatud teabe säilitamiseks heakskiidetud seifid.

V.   FÜÜSILISED KAITSEMEETMED ELi SALASTATUD TEABE TÖÖTLEMISEKS JA SÄILITAMISEKS

| 23. | RESTREINT UE / EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teavet võib töödelda:






  a) | turvaalal; |
| --- | --- | --- |

23.

RESTREINT UE / EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teavet võib töödelda:

a)

turvaalal;

| b) | haldustegevuse alal, tingimusel et ELi salastatud teave on kaitstud volitamata isikute juurdepääsu eest, või |
| --- | --- |

b)

haldustegevuse alal, tingimusel et ELi salastatud teave on kaitstud volitamata isikute juurdepääsu eest, või

| c) | väljaspool turvaala või haldustegevuse ala, tingimusel et valdaja veab ELi salastatud teavet vastavalt A III lisa punktidele 30–42 ja kohustub järgima Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse kehtestatud julgeolekujuhistes sätestatud kompenseerivaid meetmeid, mis tagavad ELi salastatud teabe kaitse volitamata isikute juurdepääsu eest. |
| --- | --- |

c)

väljaspool turvaala või haldustegevuse ala, tingimusel et valdaja veab ELi salastatud teavet vastavalt A III lisa punktidele 30–42 ja kohustub järgima Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse kehtestatud julgeolekujuhistes sätestatud kompenseerivaid meetmeid, mis tagavad ELi salastatud teabe kaitse volitamata isikute juurdepääsu eest.

| 24. | RESTREINT UE / EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teavet säilitatakse sobivas lukustatud kontorimööblis haldustegevuse alal või turvaalal. Seda võib ajutiselt säilitada väljaspool turvaala või haldustegevuse ala, tingimusel et valdaja kohustub järgima Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse kehtestatud julgeolekujuhistes sätestatud kompenseerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

24.

RESTREINT UE / EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teavet säilitatakse sobivas lukustatud kontorimööblis haldustegevuse alal või turvaalal. Seda võib ajutiselt säilitada väljaspool turvaala või haldustegevuse ala, tingimusel et valdaja kohustub järgima Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse kehtestatud julgeolekujuhistes sätestatud kompenseerivaid meetmeid.

| 25. | CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet võib töödelda:






  a) | turvaalal; |
| --- | --- | --- |

25.

CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet võib töödelda:

a)

turvaalal;

| b) | haldustegevuse alal, tingimusel et ELi salastatud teave on kaitstud volitamata isikute juurdepääsu eest, või |
| --- | --- |

b)

haldustegevuse alal, tingimusel et ELi salastatud teave on kaitstud volitamata isikute juurdepääsu eest, või

| c) | väljaspool turvaala või haldustegevuse ala, tingimusel et valdaja:






  i) | veab ELi salastatud teavet vastavalt A III lisa punktidele 30–42, |
| --- | --- | --- |

c)

väljaspool turvaala või haldustegevuse ala, tingimusel et valdaja:

i)

veab ELi salastatud teavet vastavalt A III lisa punktidele 30–42,

| ii) | kohustub järgima Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse kehtestatud julgeolekujuhistes sätestatud kompenseerivaid meetmeid, mis tagavad ELi salastatud teabe kaitse volitamata isikute juurdepääsu eest, |
| --- | --- |

ii)

kohustub järgima Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse kehtestatud julgeolekujuhistes sätestatud kompenseerivaid meetmeid, mis tagavad ELi salastatud teabe kaitse volitamata isikute juurdepääsu eest,

| iii) | hoiab ELi salastatud teavet kogu aeg isikliku järelevalve all, ning |
| --- | --- |

iii)

hoiab ELi salastatud teavet kogu aeg isikliku järelevalve all, ning

| iv) | on paberkujul dokumentide puhul teavitanud sellest asjakohast registrit. |
| --- | --- |

iv)

on paberkujul dokumentide puhul teavitanud sellest asjakohast registrit.

| 26. | CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet säilitatakse turvaalal seifis või turvakambris. |
| --- | --- |

26.

CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet säilitatakse turvaalal seifis või turvakambris.

| 27. | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel ELi salastatud teavet töödeldakse turvaalal. |
| --- | --- |

27.

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel ELi salastatud teavet töödeldakse turvaalal.

| 28. | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel ELi salastatud teavet säilitatakse peakorteris asuval turvaalal ühel järgmistest tingimustest:






  a) | seifis vastavalt punktile 8, kasutades ühte või mitut järgmistest täiendavatest kontrollimeetmetest:






  i) | julgeolekukontrolli läbinud turvateenistujate või valvetöötajate teostatav pidev kaitse või kontrollimine; |
| --- | --- | --- | --- |

28.

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel ELi salastatud teavet säilitatakse peakorteris asuval turvaalal ühel järgmistest tingimustest:

a)

seifis vastavalt punktile 8, kasutades ühte või mitut järgmistest täiendavatest kontrollimeetmetest:

i)

julgeolekukontrolli läbinud turvateenistujate või valvetöötajate teostatav pidev kaitse või kontrollimine;

| ii) | heakskiidetud sissetungi avastamise süsteem koos turvateenistuse reageerimisüksusega, |
| --- | --- |

ii)

heakskiidetud sissetungi avastamise süsteem koos turvateenistuse reageerimisüksusega,

või

| b) | sissetungi avastamise süsteemiga varustatud turvakambris, mille juurde kuulub turvateenistuse reageerimisüksus. |
| --- | --- |

b)

sissetungi avastamise süsteemiga varustatud turvakambris, mille juurde kuulub turvateenistuse reageerimisüksus.

| 29. | Eeskirjad ELi salastatud teabe veo kohta väljaspool füüsiliselt kaitstud alasid on esitatud A III lisas. |
| --- | --- |

29.

Eeskirjad ELi salastatud teabe veo kohta väljaspool füüsiliselt kaitstud alasid on esitatud A III lisas.

VI.   ELi SALASTATUD TEABE KAITSEKS KASUTATAVATE VÕTMETE JA KOODIDE JÄRELEVALVE

| 30. | Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus määrab kindlaks ametiruumide, muude ruumide, turvakambrite ning seifide võtmete ja koodide haldamise korra. Selline kord peab kaitsma volitamata juurdepääsu eest. |
| --- | --- |

30.

Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus määrab kindlaks ametiruumide, muude ruumide, turvakambrite ning seifide võtmete ja koodide haldamise korra. Selline kord peab kaitsma volitamata juurdepääsu eest.

| 31. | Koodid tuleb pähe õppida ja koode teadvate isikute arv peab olema võimalikult väike. ELi salastatud teabe säilitamiseks kasutatavate seifide ja turvakambrite koode muudetakse:






  a) | uue seifi saamisel; |
| --- | --- | --- |

31.

Koodid tuleb pähe õppida ja koode teadvate isikute arv peab olema võimalikult väike. ELi salastatud teabe säilitamiseks kasutatavate seifide ja turvakambrite koode muudetakse:

a)

uue seifi saamisel;

| b) | kõnealust koodi teadva personali koosseisu muutumise korral; |
| --- | --- |

b)

kõnealust koodi teadva personali koosseisu muutumise korral;

| c) | iga kord, kui on toimunud turvaintsident või kui seda kahtlustatakse; |
| --- | --- |

c)

iga kord, kui on toimunud turvaintsident või kui seda kahtlustatakse;

| d) | kui lukku on hooldatud või parandatud ning |
| --- | --- |

d)

kui lukku on hooldatud või parandatud ning

| e) | vähemalt iga 12 kuu järel. |
| --- | --- |

e)

vähemalt iga 12 kuu järel.

---

A III LISA

SALASTATUD TEABE HALDAMINE

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 7 rakendussätted. Selles sätestatakse haldusmeetmed ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et aidata ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe teadlik või juhuslik ohtusattumine või kadumine. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 7 rakendussätted. Selles sätestatakse haldusmeetmed ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et aidata ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe teadlik või juhuslik ohtusattumine või kadumine.

II.   SALASTATUSE TASEMETE HALDAMINE

Salastatuse tasemed ja märked

| 2. | Teave peab olema salastatud, kui see vajab kaitset seoses oma salajasusega. |
| --- | --- |

2.

Teave peab olema salastatud, kui see vajab kaitset seoses oma salajasusega.

| 3. | ELi salastatud teabe koostaja vastutab selle salastatuse taseme määramise eest vastavalt asjaomastele salastamise suunistele ning teabe levitamise eest. |
| --- | --- |

3.

ELi salastatud teabe koostaja vastutab selle salastatuse taseme määramise eest vastavalt asjaomastele salastamise suunistele ning teabe levitamise eest.

| 4. | ELi salastatud teabe salastatuse tase määratakse kindlaks A lisa artikli 2 lõike 2 kohaselt ja lähtudes A lisa artikli 3 lõike 3 kohaselt heaks kiidetud julgeolekupõhimõtetest. |
| --- | --- |

4.

ELi salastatud teabe salastatuse tase määratakse kindlaks A lisa artikli 2 lõike 2 kohaselt ja lähtudes A lisa artikli 3 lõike 3 kohaselt heaks kiidetud julgeolekupõhimõtetest.

| 5. | Euroopa välisteenistusega vahetatavat liikmesriikide salastatud teavet kaitstakse samal tasemel kui samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teavet. Vastavustabel on esitatud nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) B liites. |
| --- | --- |

5.

Euroopa välisteenistusega vahetatavat liikmesriikide salastatud teavet kaitstakse samal tasemel kui samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teavet. Vastavustabel on esitatud nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) B liites.

| 6. | Salastatuse tase ja vajaduse korral kuupäev või teatav sündmus, pärast mida võib salastatuse taset alandada või salastatuse kustutada, peab olema selgelt ja täpselt märgitud, olenemata sellest, kas ELi salastatud teave on paberkandjal, suuline või elektroonilises või muus vormis. |
| --- | --- |

6.

Salastatuse tase ja vajaduse korral kuupäev või teatav sündmus, pärast mida võib salastatuse taset alandada või salastatuse kustutada, peab olema selgelt ja täpselt märgitud, olenemata sellest, kas ELi salastatud teave on paberkandjal, suuline või elektroonilises või muus vormis.

| 7. | Ühe dokumendi eri osad (st leheküljed, lõigud, jaotised, lisad, liited, manused ja täiendused) võivad vajada erineval tasemel salastamist ning need tähistatakse vastavalt, sealhulgas nende säilitamisel elektroonilises vormis. |
| --- | --- |

7.

Ühe dokumendi eri osad (st leheküljed, lõigud, jaotised, lisad, liited, manused ja täiendused) võivad vajada erineval tasemel salastamist ning need tähistatakse vastavalt, sealhulgas nende säilitamisel elektroonilises vormis.

| 8. | Võimaluse korral liigendatakse erinevatel tasemetel salastatud osi sisaldav dokument selliselt, et selle erinevatel tasemetel salastatud osad on kergesti tuvastatavad ja vajaduse korral eraldatavad ülejäänud dokumendist. |
| --- | --- |

8.

Võimaluse korral liigendatakse erinevatel tasemetel salastatud osi sisaldav dokument selliselt, et selle erinevatel tasemetel salastatud osad on kergesti tuvastatavad ja vajaduse korral eraldatavad ülejäänud dokumendist.

| 9. | Dokumendi või faili üldine salastatuse tase on vähemalt sama kõrge kui selle kõige kõrgema salastatuse tasemega osal. Erinevatest allikatest pärineva teabe koondamisel vaadatakse lõpptulemus üle, et määrata kindlaks üldine salastatuse tase, sest vajalikuks võib osutuda dokumendi üksikosadele omistatust kõrgem salastatuse tase. |
| --- | --- |

9.

Dokumendi või faili üldine salastatuse tase on vähemalt sama kõrge kui selle kõige kõrgema salastatuse tasemega osal. Erinevatest allikatest pärineva teabe koondamisel vaadatakse lõpptulemus üle, et määrata kindlaks üldine salastatuse tase, sest vajalikuks võib osutuda dokumendi üksikosadele omistatust kõrgem salastatuse tase.

| 10. | Kui dokumentidele on lisatud kiri või teade, omistatakse sellele kõige kõrgema salastatuse tasemega dokumendi salastatuse tase. Kirja või teate koostaja märgib täpselt, milline on selle salastatuse tase ilma juurdelisatud dokumentideta, kasutades selleks asjakohast märget, näiteks:
  CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
  Manus(t)eta RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| --- | --- |

10.

Kui dokumentidele on lisatud kiri või teade, omistatakse sellele kõige kõrgema salastatuse tasemega dokumendi salastatuse tase. Kirja või teate koostaja märgib täpselt, milline on selle salastatuse tase ilma juurdelisatud dokumentideta, kasutades selleks asjakohast märget, näiteks:

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

Manus(t)eta RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Märked

| 11. | Lisaks ühele A lisa artikli 2 lõikes 2 nimetatud salastusmärkele võib ELi salastatud teave kanda täiendavat märget, nagu:






  a) | teabe koostajale viitav tunnus; |
| --- | --- | --- |

11.

Lisaks ühele A lisa artikli 2 lõikes 2 nimetatud salastusmärkele võib ELi salastatud teave kanda täiendavat märget, nagu:

a)

teabe koostajale viitav tunnus;

| b) | piirangud, koodsõnad või lühendid, millega täpsustatakse dokumendiga seotud tegevusvaldkonda, dokumendi levitamist üksnes teadmisvajaduse põhjal või kasutuspiiranguid; |
| --- | --- |

b)

piirangud, koodsõnad või lühendid, millega täpsustatakse dokumendiga seotud tegevusvaldkonda, dokumendi levitamist üksnes teadmisvajaduse põhjal või kasutuspiiranguid;

| c) | avaldatavuse märked. |
| --- | --- |

c)

avaldatavuse märked.

| 12. | Kui on tehtud otsus avaldada ELi salastatud teavet kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, edastab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat kõnealuse salastatud teabe, mis kannab avaldatavuse märget, milles on märgitud kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kellele see avaldatakse. |
| --- | --- |

12.

Kui on tehtud otsus avaldada ELi salastatud teavet kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, edastab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat kõnealuse salastatud teabe, mis kannab avaldatavuse märget, milles on märgitud kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kellele see avaldatakse.

| 13. | Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kehtestab lubatud märgete loendi. |
| --- | --- |

13.

Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kehtestab lubatud märgete loendi.

Salastusmärgete lühendid

| 14. | Teksti üksikute lõikude salastatuse taseme märkimiseks võib kasutada salastatuse taseme standardlühendeid. Sellised lühendid ei asenda salastusmärke täielikku varianti. |
| --- | --- |

14.

Teksti üksikute lõikude salastatuse taseme märkimiseks võib kasutada salastatuse taseme standardlühendeid. Sellised lühendid ei asenda salastusmärke täielikku varianti.

| 15. | ELi salastatud dokumentides võib lühemate kui ühe lehekülje pikkuste tekstilõikude salastatuse taseme märkimisel kasutada järgmisi standardlühendeid:






  TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | TS-UE/EU-TS |
| --- | --- | --- |
| SECRET UE/EU SECRET | S-UE/EU-S |
| CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | C-UE/EU-C |
| RESTREINT UE/EU RESTRICTED | R-UE/EU-R |

15.

ELi salastatud dokumentides võib lühemate kui ühe lehekülje pikkuste tekstilõikude salastatuse taseme märkimisel kasutada järgmisi standardlühendeid:

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

TS-UE/EU-TS

SECRET UE/EU SECRET

S-UE/EU-S

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

C-UE/EU-C

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

R-UE/EU-R

ELi salastatud teabe koostamine

| 16. | ELi salastatud dokumendi koostamisel:






  a) | märgitakse igale leheküljele selgelt salastatuse tase; |
| --- | --- | --- |

16.

ELi salastatud dokumendi koostamisel:

a)

märgitakse igale leheküljele selgelt salastatuse tase;

| b) | nummerdatakse iga lehekülg; |
| --- | --- |

b)

nummerdatakse iga lehekülg;

| c) | peab dokumendil olema kirjas viitenumber ja teema, mis ei ole salastatud teave, välja arvatud kui see on sellisena tähistatud; |
| --- | --- |

c)

peab dokumendil olema kirjas viitenumber ja teema, mis ei ole salastatud teave, välja arvatud kui see on sellisena tähistatud;

| d) | märgitakse dokumendile koostamise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

märgitakse dokumendile koostamise kuupäev;

| e) | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ja kõrgemal tasemel salastatud dokumentidele kantakse koopia number igale leheküljele, kui antakse välja mitu koopiat. |
| --- | --- |

e)

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ja kõrgemal tasemel salastatud dokumentidele kantakse koopia number igale leheküljele, kui antakse välja mitu koopiat.

| 17. | Kui punkti 15 ei ole võimalik ELi salastatud teabe suhtes kohaldada, võetakse kooskõlas käesoleva otsuse kohaselt kehtestatavate julgeolekusuunistega muid sobivaid meetmeid. |
| --- | --- |

17.

Kui punkti 15 ei ole võimalik ELi salastatud teabe suhtes kohaldada, võetakse kooskõlas käesoleva otsuse kohaselt kehtestatavate julgeolekusuunistega muid sobivaid meetmeid.

ELi salastatud teabe salastatuse taseme alandamine ja salastatuse kustutamine

| 18. | Teabe koostamise ajal märgib koostaja võimaluse korral ning eelkõige RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe puhul, kas ELi salastatud teabe salastatuse taset võib teataval kuupäeval või konkreetse sündmuse järel alandada või selle kustutada. |
| --- | --- |

18.

Teabe koostamise ajal märgib koostaja võimaluse korral ning eelkõige RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe puhul, kas ELi salastatud teabe salastatuse taset võib teataval kuupäeval või konkreetse sündmuse järel alandada või selle kustutada.

| 19. | Euroopa välisteenistus vaatab korrapäraselt läbi tema valduses oleva ELi salastatud teabe, et teha kindlaks, kas salastatuse tase on jätkuvalt kehtiv. Euroopa välisteenistus kehtestab süsteemi, mille abil vaadatakse mitte harvem kui iga viie aasta järel läbi sellise registreeritud ELi salastatud teabe salastatuse tase, mille on koostanud Euroopa välisteenistus. Selline läbivaatamine ei ole vajalik, kui teabe koostaja on juba alguses osutanud kindlale ajale, mil teabe salastatuse taset alandatakse, või salastatus kustutatakse automaatselt, ning teave on vastavalt tähistatud. |
| --- | --- |

19.

Euroopa välisteenistus vaatab korrapäraselt läbi tema valduses oleva ELi salastatud teabe, et teha kindlaks, kas salastatuse tase on jätkuvalt kehtiv. Euroopa välisteenistus kehtestab süsteemi, mille abil vaadatakse mitte harvem kui iga viie aasta järel läbi sellise registreeritud ELi salastatud teabe salastatuse tase, mille on koostanud Euroopa välisteenistus. Selline läbivaatamine ei ole vajalik, kui teabe koostaja on juba alguses osutanud kindlale ajale, mil teabe salastatuse taset alandatakse, või salastatus kustutatakse automaatselt, ning teave on vastavalt tähistatud.

III.   ELi SALASTATUD TEABE REGISTREERIMINE JULGEOLEKUKAALUTLUSTEL

| 20. | Peakorteris seatakse sisse keskregister. Iga Euroopa välisteenistuse struktuuriüksuse kohta, kus töödeldakse ELi salastatud teavet, luuakse vastutav register, mis allub keskregistrile, tagamaks et ELi salastatud teavet töödeldakse käesoleva otsuse kohaselt. Registrid luuakse A lisas määratletud turvaaladena.
  Iga liidu delegatsioon loob oma registri ELi salastatud teabe kohta.
  Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus määrab nende registrite jaoks pearegistripidaja. |
| --- | --- |

20.

Peakorteris seatakse sisse keskregister. Iga Euroopa välisteenistuse struktuuriüksuse kohta, kus töödeldakse ELi salastatud teavet, luuakse vastutav register, mis allub keskregistrile, tagamaks et ELi salastatud teavet töödeldakse käesoleva otsuse kohaselt. Registrid luuakse A lisas määratletud turvaaladena.

Iga liidu delegatsioon loob oma registri ELi salastatud teabe kohta.

Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus määrab nende registrite jaoks pearegistripidaja.

| 21. | Käesolevas otsuses tähendab julgeolekukaalutlustel registreerimine (edaspidi „registreerimine”) menetluste kohaldamist, mille abil talletatakse andmed materjali kogu kasutusaja iga etapi, sealhulgas selle levitamise ja hävitamise kohta. Side- ja infosüsteemi puhul võib registreerimiseks kasutada side- ja infosüsteemis sisalduvaid protsesse. |
| --- | --- |

21.

Käesolevas otsuses tähendab julgeolekukaalutlustel registreerimine (edaspidi „registreerimine”) menetluste kohaldamist, mille abil talletatakse andmed materjali kogu kasutusaja iga etapi, sealhulgas selle levitamise ja hävitamise kohta. Side- ja infosüsteemi puhul võib registreerimiseks kasutada side- ja infosüsteemis sisalduvaid protsesse.

| 22. | Kogu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ja sellest kõrgemal tasemel salastatud materjal registreeritakse, kui see saabub struktuuriüksusesse, kaasa arvatud liidu delegatsioonid, või kui see sealt välja saadetakse. TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teave registreeritakse selleks ettenähtud registrites. |
| --- | --- |

22.

Kogu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ja sellest kõrgemal tasemel salastatud materjal registreeritakse, kui see saabub struktuuriüksusesse, kaasa arvatud liidu delegatsioonid, või kui see sealt välja saadetakse. TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teave registreeritakse selleks ettenähtud registrites.

| 23. | Keskregister on Euroopa välisteenistuse peakorteris peamiseks sisenemis- ja väljumispunktiks salastatud teabe vahetamisel kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Registris peetakse arvet kogu sellise teabevahetuse üle. |
| --- | --- |

23.

Keskregister on Euroopa välisteenistuse peakorteris peamiseks sisenemis- ja väljumispunktiks salastatud teabe vahetamisel kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Registris peetakse arvet kogu sellise teabevahetuse üle.

| 24. | Kõrge esindaja kinnitab käesoleva otsuse artikli 14 kohaselt julgeolekupõhimõtted ELi salastatud teabe registreerimiseks julgeolekukaalutlustel. |
| --- | --- |

24.

Kõrge esindaja kinnitab käesoleva otsuse artikli 14 kohaselt julgeolekupõhimõtted ELi salastatud teabe registreerimiseks julgeolekukaalutlustel.

Tres secret UE/EU top secret tasemel salastatud dokumentide registrid

| 25. | Keskregister määratakse Euroopa välisteenistuse peakorteris keskseks saatvaks ja vastuvõtvaks organiks TRES SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe puhul. Vajaduse korral võib kohustada allregistreid kõnealust teavet registreerimise eesmärgil töötlema. |
| --- | --- |

25.

Keskregister määratakse Euroopa välisteenistuse peakorteris keskseks saatvaks ja vastuvõtvaks organiks TRES SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe puhul. Vajaduse korral võib kohustada allregistreid kõnealust teavet registreerimise eesmärgil töötlema.

| 26. | Sellised allregistrid ei tohi edastada TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumente otse teistele sama TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET keskregistri allregistritele või väljapoole ilma nimetatud keskregistri sõnaselge nõusolekuta. |
| --- | --- |

26.

Sellised allregistrid ei tohi edastada TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumente otse teistele sama TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET keskregistri allregistritele või väljapoole ilma nimetatud keskregistri sõnaselge nõusolekuta.

IV.   ELi SALASTATUD DOKUMENTIDE KOPEERIMINE JA TÕLKIMINE

| 27. | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumente ei tohi kopeerida ega tõlkida ilma selle koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta. |
| --- | --- |

27.

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumente ei tohi kopeerida ega tõlkida ilma selle koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta.

| 28. | Kui SECRET UE/EU SECRET ja sellest madalamal tasemel salastatud dokumentide koostaja ei ole seadnud piiranguid nende kopeerimise või tõlkimise suhtes, siis võib dokumendi valdaja ülesandel neid kopeerida või tõlkida. |
| --- | --- |

28.

Kui SECRET UE/EU SECRET ja sellest madalamal tasemel salastatud dokumentide koostaja ei ole seadnud piiranguid nende kopeerimise või tõlkimise suhtes, siis võib dokumendi valdaja ülesandel neid kopeerida või tõlkida.

| 29. | Originaaldokumendi suhtes kohaldatavaid turvameetmeid rakendatakse ka selle dokumendi koopiate ja tõlgete suhtes. CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud dokumentide koopiaid loob ainult asjaomane (all)register turvatud koopiamasina abil. Koopiad tuleb registreerida. |
| --- | --- |

29.

Originaaldokumendi suhtes kohaldatavaid turvameetmeid rakendatakse ka selle dokumendi koopiate ja tõlgete suhtes. CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud dokumentide koopiaid loob ainult asjaomane (all)register turvatud koopiamasina abil. Koopiad tuleb registreerida.

V.   ELi SALASTATUD TEABE VEDU

| 30. | ELi salastatud teabe vedamise suhtes kohaldatakse punktides 31–41 ette nähtud kaitsemeetmeid. Kui ELi salastatud teavet veetakse elektroonilisel andmekandjal, ja olenemata A lisa artikli 7 lõikest 4, võib allpool esitatud kaitsemeetmeid täiendada asjakohaste tehniliste vastumeetmetega, mille näeb ette Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, et minimeerida teabe ohtusattumise või kadumise riski. |
| --- | --- |

30.

ELi salastatud teabe vedamise suhtes kohaldatakse punktides 31–41 ette nähtud kaitsemeetmeid. Kui ELi salastatud teavet veetakse elektroonilisel andmekandjal, ja olenemata A lisa artikli 7 lõikest 4, võib allpool esitatud kaitsemeetmeid täiendada asjakohaste tehniliste vastumeetmetega, mille näeb ette Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, et minimeerida teabe ohtusattumise või kadumise riski.

| 31. | Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus väljastab juhised ELi salastatud teabe vedamiseks käesoleva otsuse kohaselt. |
| --- | --- |

31.

Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus väljastab juhised ELi salastatud teabe vedamiseks käesoleva otsuse kohaselt.

Hoones või hoonetekompleksis

| 32. | Hoones või hoonetekompleksis veetav ELi salastatud teave tuleb kinni katta, et vältida selle sisu märkamise võimalust. |
| --- | --- |

32.

Hoones või hoonetekompleksis veetav ELi salastatud teave tuleb kinni katta, et vältida selle sisu märkamise võimalust.

| 33. | Hoones või hoonetekompleksis veavad asjakohase julgeolekukontrolli läbinud isikud TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teavet turvaümbrikus, millele on märgitud üksnes adressaadi nimi. |
| --- | --- |

33.

Hoones või hoonetekompleksis veavad asjakohase julgeolekukontrolli läbinud isikud TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teavet turvaümbrikus, millele on märgitud üksnes adressaadi nimi.

ELi piires

| 34. | ELi piires hoonete või valduste vahel veetav ELi salastatud teave pakendatakse selliselt, et see on kaitstud teabe loata avaldamise eest. |
| --- | --- |

34.

ELi piires hoonete või valduste vahel veetav ELi salastatud teave pakendatakse selliselt, et see on kaitstud teabe loata avaldamise eest.

| 35. | SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabe vedu ELi piires toimub ühel järgmistest viisidest:






  a) | vastavalt vajadusele sõjalise, valitsuse või diplomaatilise kulleri abil; |
| --- | --- | --- |

35.

SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabe vedu ELi piires toimub ühel järgmistest viisidest:

a)

vastavalt vajadusele sõjalise, valitsuse või diplomaatilise kulleri abil;

| b) | käsiposti abil, tingimusel et:






  i) | ELi salastatud teave on kogu aeg vedaja valduses, välja arvatud kui seda hoitakse vastavalt A II lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

b)

käsiposti abil, tingimusel et:

i)

ELi salastatud teave on kogu aeg vedaja valduses, välja arvatud kui seda hoitakse vastavalt A II lisas sätestatud nõuetele;

| ii) | ELi salastatud teavet ei avata teeloleku ajal ega loeta avalikes kohtades; |
| --- | --- |

ii)

ELi salastatud teavet ei avata teeloleku ajal ega loeta avalikes kohtades;

| iii) | isikud on läbinud turvakontrolli asjakohasel tasemel ja neid on teavitatud nende julgeolekualasest vastutusest; |
| --- | --- |

iii)

isikud on läbinud turvakontrolli asjakohasel tasemel ja neid on teavitatud nende julgeolekualasest vastutusest;

| iv) | isikutele antakse vajadusel kulleri sertifikaat; |
| --- | --- |

iv)

isikutele antakse vajadusel kulleri sertifikaat;

| c) | postiteenuste või kommertskullerteenuste abil, tingimusel et:






  i) | need on heaks kiitnud asjaomane riiklik julgeolekuasutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- | --- |

c)

postiteenuste või kommertskullerteenuste abil, tingimusel et:

i)

need on heaks kiitnud asjaomane riiklik julgeolekuasutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

| ii) | need kohaldavad asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis vastavad käesoleva otsuse artikli 20 lõike 1 kohaselt koostatavates julgeolekusuunistes kehtestatud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

ii)

need kohaldavad asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis vastavad käesoleva otsuse artikli 20 lõike 1 kohaselt koostatavates julgeolekusuunistes kehtestatud miinimumnõuetele.

Kui vedu toimub ühest liikmesriigist teise, piirdub alapunkti c sätete kohaldamine kuni CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL tasemeni salastatud teabega.

| 36. | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud materjali (nt seadet või masinat), mida ei saa vedada punktis 34 nimetatud viisidel, peavad A V lisa kohaselt vedama kaubana transpordiettevõtjad. |
| --- | --- |

36.

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud materjali (nt seadet või masinat), mida ei saa vedada punktis 34 nimetatud viisidel, peavad A V lisa kohaselt vedama kaubana transpordiettevõtjad.

| 37. | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe vedu ELi piires hoonete või valduste vahel toimub vastavalt vajadusele sõjalise, valitsuse või diplomaatilise kulleri abil. |
| --- | --- |

37.

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe vedu ELi piires hoonete või valduste vahel toimub vastavalt vajadusele sõjalise, valitsuse või diplomaatilise kulleri abil.

EList kolmanda riigi territooriumile või ELi üksuste vahel kolmandates riikides

| 38. | EList kolmanda riigi territooriumile või ELi üksuste vahel kolmandates riikides veetav ELi salastatud teave pakendatakse selliselt, et see on kaitstud teabe loata avaldamise eest. |
| --- | --- |

38.

EList kolmanda riigi territooriumile või ELi üksuste vahel kolmandates riikides veetav ELi salastatud teave pakendatakse selliselt, et see on kaitstud teabe loata avaldamise eest.

| 39. | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabe vedu EList kolmanda riigi territooriumile ja kuni SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud ELi salastatud teabe vedu ELi üksuste vahel kolmandates riikides toimub ühel järgmistest viisidest:






  a) | sõjalise või diplomaatilise kulleri abil; |
| --- | --- | --- |

39.

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabe vedu EList kolmanda riigi territooriumile ja kuni SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud ELi salastatud teabe vedu ELi üksuste vahel kolmandates riikides toimub ühel järgmistest viisidest:

a)

sõjalise või diplomaatilise kulleri abil;

| b) | käsiposti abil, tingimusel et:






  i) | pakil on ametlik pitser või on pakendil märge, mis näitab, et tegemist on ametliku saadetisega ja see ei läbi tolli- või turvakontrolli; |
| --- | --- | --- |

b)

käsiposti abil, tingimusel et:

i)

pakil on ametlik pitser või on pakendil märge, mis näitab, et tegemist on ametliku saadetisega ja see ei läbi tolli- või turvakontrolli;

| ii) | isikutel on vastava paki kohta antud kullerisertifikaat, mis annab neile loa seda pakki vedada; |
| --- | --- |

ii)

isikutel on vastava paki kohta antud kullerisertifikaat, mis annab neile loa seda pakki vedada;

| iii) | ELi salastatud teave on kogu aeg vedaja valduses, välja arvatud kui seda hoitakse vastavalt A II lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

iii)

ELi salastatud teave on kogu aeg vedaja valduses, välja arvatud kui seda hoitakse vastavalt A II lisas sätestatud nõuetele;

| iv) | ELi salastatud teavet ei avata teeloleku ajal ega loeta avalikes kohtades ning |
| --- | --- |

iv)

ELi salastatud teavet ei avata teeloleku ajal ega loeta avalikes kohtades ning

| v) | isikud on läbinud turvakontrolli asjakohasel tasemel ja neid on teavitatud nende julgeolekualasest vastutusest. |
| --- | --- |

v)

isikud on läbinud turvakontrolli asjakohasel tasemel ja neid on teavitatud nende julgeolekualasest vastutusest.

| 40. | ELi poolt kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastatud CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabe vedu peab vastama A lisa artikli 10 lõike 2 kohaselt sõlmitud salastatud teabe kaitse lepingu või halduskokkuleppe asjaomastele sätetele. |
| --- | --- |

40.

ELi poolt kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastatud CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabe vedu peab vastama A lisa artikli 10 lõike 2 kohaselt sõlmitud salastatud teabe kaitse lepingu või halduskokkuleppe asjaomastele sätetele.

| 41. | RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe vedamiseks EList kolmanda riigi territooriumile võib kasutada ka postiteenuseid või kommertskullerteenuseid. |
| --- | --- |

41.

RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe vedamiseks EList kolmanda riigi territooriumile võib kasutada ka postiteenuseid või kommertskullerteenuseid.

| 42. | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe vedu EList kolmanda riigi territooriumile või ELi üksuste vahel kolmandates riikides toimub sõjalise või diplomaatilise kulleri abil. |
| --- | --- |

42.

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe vedu EList kolmanda riigi territooriumile või ELi üksuste vahel kolmandates riikides toimub sõjalise või diplomaatilise kulleri abil.

VI.   ELi SALASTATUD TEABE HÄVITAMINE

| 43. | ELi salastatud dokumendid, mida ei ole enam vaja, võib hävitada, ilma et see piiraks arhiveerimist puudutavaid asjaomaseid õigusnorme. |
| --- | --- |

43.

ELi salastatud dokumendid, mida ei ole enam vaja, võib hävitada, ilma et see piiraks arhiveerimist puudutavaid asjaomaseid õigusnorme.

| 44. | A lisa artikli 7 lõike 2 kohaselt registreerimisele kuuluvad dokumendid hävitab vastutav register dokumendi valdaja või pädeva asutuse ülesandel. Registreerimisraamatud ja muu registreerimisteave ajakohastatakse vastavalt. |
| --- | --- |

44.

A lisa artikli 7 lõike 2 kohaselt registreerimisele kuuluvad dokumendid hävitab vastutav register dokumendi valdaja või pädeva asutuse ülesandel. Registreerimisraamatud ja muu registreerimisteave ajakohastatakse vastavalt.

| 45. | SECRET UE/EU SECRET või TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumentide hävitamise juures viibib tunnistaja, kes on läbinud vähemalt hävitatava dokumendi salastatuse tasemele vastava julgeolekukontrolli. |
| --- | --- |

45.

SECRET UE/EU SECRET või TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumentide hävitamise juures viibib tunnistaja, kes on läbinud vähemalt hävitatava dokumendi salastatuse tasemele vastava julgeolekukontrolli.

| 46. | Registripidaja ja tunnistaja, kui viimase kohalolek on nõutav, kirjutavad alla dokumendi hävitamisaktile, mis antakse hoiule registrisse. Registris säilitatakse TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumentide hävitamisakte vähemalt kümme aastat ja CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ning SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud dokumentide hävitamisakte vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

46.

Registripidaja ja tunnistaja, kui viimase kohalolek on nõutav, kirjutavad alla dokumendi hävitamisaktile, mis antakse hoiule registrisse. Registris säilitatakse TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET tasemel salastatud dokumentide hävitamisakte vähemalt kümme aastat ja CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ning SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud dokumentide hävitamisakte vähemalt viis aastat.

| 47. | Salastatud, sealhulgas RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud dokumendid hävitatakse viisil, mis vastab asjakohastele ELi või samaväärsetele standarditele, või mille on heaks kiitnud liikmesriigid vastavalt riigisisestele tehnilistele standarditele, et takistada nende täielikku või osalist taastamist. |
| --- | --- |

47.

Salastatud, sealhulgas RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud dokumendid hävitatakse viisil, mis vastab asjakohastele ELi või samaväärsetele standarditele, või mille on heaks kiitnud liikmesriigid vastavalt riigisisestele tehnilistele standarditele, et takistada nende täielikku või osalist taastamist.

| 48. | ELi salastatud teabe salvestamiseks kasutatud elektrooniliste salvestusvahendite hävitamine toimub vastavalt A IV lisa punktile 36. |
| --- | --- |

48.

ELi salastatud teabe salvestamiseks kasutatud elektrooniliste salvestusvahendite hävitamine toimub vastavalt A IV lisa punktile 36.

VII.   JULGEOLEKUALASED KONTROLLIMISED

Euroopa välisteenistuse julgeolekualased kontrollimised

| 49. | Käesoleva otsuse artikli 15 kohaselt hõlmavad Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollid:






  a) | üldiseid julgeolekukontrolle, mille eesmärk on hinnata Euroopa välisteenistuse peakorteri, liidu delegatsioonide ja kõikide seonduvate ruumide üldist julgeolekutaset, eeskätt selleks, et anda hinnang Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitseks rakendatavate julgeolekumeetmete tõhususele; |
| --- | --- | --- |

49.

Käesoleva otsuse artikli 15 kohaselt hõlmavad Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollid:

a)

üldiseid julgeolekukontrolle, mille eesmärk on hinnata Euroopa välisteenistuse peakorteri, liidu delegatsioonide ja kõikide seonduvate ruumide üldist julgeolekutaset, eeskätt selleks, et anda hinnang Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitseks rakendatavate julgeolekumeetmete tõhususele;

| b) | ELi salastatud teabe julgeolekukontrolle, mille eesmärk on hinnata – üldjuhul akrediteerimise eesmärgil – ELi salastatud teabe kaitseks Euroopa välisteenistuse peakorteris ja liidu delegatsioonides rakendatavate meetmete tõhusust.
  Sellistel kontrollimistel on muu hulgas järgmised eesmärgid:






  i) | tagada, et järgitakse käesolevas otsuses ELi salastatud teabe kaitseks kehtestatud nõutavaid miinimumstandardeid; |
| --- | --- | --- |

b)

ELi salastatud teabe julgeolekukontrolle, mille eesmärk on hinnata – üldjuhul akrediteerimise eesmärgil – ELi salastatud teabe kaitseks Euroopa välisteenistuse peakorteris ja liidu delegatsioonides rakendatavate meetmete tõhusust.

Sellistel kontrollimistel on muu hulgas järgmised eesmärgid:

i)

tagada, et järgitakse käesolevas otsuses ELi salastatud teabe kaitseks kehtestatud nõutavaid miinimumstandardeid;

| ii) | rõhutada julgeoleku ja tõhusa riskijuhtimise olulisust kontrollitavates üksustes; |
| --- | --- |

ii)

rõhutada julgeoleku ja tõhusa riskijuhtimise olulisust kontrollitavates üksustes;

| iii) | soovitada vastumeetmeid salastatud teabe salajasuse, tervikluse või käideldavuse kadumisest tuleneva konkreetse mõju leevendamiseks ning |
| --- | --- |

iii)

soovitada vastumeetmeid salastatud teabe salajasuse, tervikluse või käideldavuse kadumisest tuleneva konkreetse mõju leevendamiseks ning

| iv) | tõhustada julgeolekuasutustes käimasolevaid julgeolekualase väljaõppe ning teadlikkuse tõstmise programme. |
| --- | --- |

iv)

tõhustada julgeolekuasutustes käimasolevaid julgeolekualase väljaõppe ning teadlikkuse tõstmise programme.

Euroopa välisteenistuse julgeolekualaste kontrollimiste teostamine ja sellekohane aruandlus

| 50. | Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrolle teostab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi kontrollimisrühm, keda abistavad vajaduse korral muude ELi institutsioonide või liikmesriikide julgeolekueksperdid.
  Kontrollimisrühmal on juurdepääs mis tahes kohale, kus töödeldakse ELi salastatud teavet, eelkõige registritele ning side- ja infosüsteemide paiknemise kohtadele. |
| --- | --- |

50.

Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrolle teostab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi kontrollimisrühm, keda abistavad vajaduse korral muude ELi institutsioonide või liikmesriikide julgeolekueksperdid.

Kontrollimisrühmal on juurdepääs mis tahes kohale, kus töödeldakse ELi salastatud teavet, eelkõige registritele ning side- ja infosüsteemide paiknemise kohtadele.

| 51. | Liidu delegatsioonides võib Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrolle vajadusel teostada kolmandates riikides asuvate liikmesriikide saatkondade julgeolekuametnike abiga. |
| --- | --- |

51.

Liidu delegatsioonides võib Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrolle vajadusel teostada kolmandates riikides asuvate liikmesriikide saatkondade julgeolekuametnike abiga.

| 52. | Enne iga kalendriaasta lõppu võtab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus vastu julgeolekualaste kontrollimiste kava järgmiseks aastaks. |
| --- | --- |

52.

Enne iga kalendriaasta lõppu võtab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus vastu julgeolekualaste kontrollimiste kava järgmiseks aastaks.

| 53. | Vajaduse korral võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus korraldada julgeolekukontrolle, mis ei ole ette nähtud eespool nimetatud kavaga. |
| --- | --- |

53.

Vajaduse korral võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus korraldada julgeolekukontrolle, mis ei ole ette nähtud eespool nimetatud kavaga.

| 54. | Julgeolekukontrolli lõpus esitatakse kontrollitavale üksusele peamised järeldused ja soovitused. Seejärel koostab kontrollimisrühm kontrolliaruande. Kui on tehtud ettepanekuid parandusmeetmeteks või esitatud soovitusi, lisatakse aruandesse piisavalt üksikasjalikku teavet tehtud järelduste toetamiseks. Aruanne edastatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutusele ja kontrollitud üksuse juhile.
  Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi vastutusel koostatakse reeglipärane aruanne, milles tuuakse esile kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teostatud kontrollide käigus saadud õppetunnid, ning Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee vaatab selle läbi. |
| --- | --- |

54.

Julgeolekukontrolli lõpus esitatakse kontrollitavale üksusele peamised järeldused ja soovitused. Seejärel koostab kontrollimisrühm kontrolliaruande. Kui on tehtud ettepanekuid parandusmeetmeteks või esitatud soovitusi, lisatakse aruandesse piisavalt üksikasjalikku teavet tehtud järelduste toetamiseks. Aruanne edastatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutusele ja kontrollitud üksuse juhile.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi vastutusel koostatakse reeglipärane aruanne, milles tuuakse esile kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teostatud kontrollide käigus saadud õppetunnid, ning Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee vaatab selle läbi.

Julgeolekukontrollide teostamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel asutatud ELi asutustes ja organites ning sellekohane aruandlus

| 55. | Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib vajaduse korral määrata osalema ELi ühistes kontrollimisrühmades eksperte, kes teostavad julgeolekukontrolle Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel asutatud ELi asutuses ja organites. |
| --- | --- |

55.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib vajaduse korral määrata osalema ELi ühistes kontrollimisrühmades eksperte, kes teostavad julgeolekukontrolle Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel asutatud ELi asutuses ja organites.

Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollide kontrollnimekiri

| 56. | Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat koostab ja ajakohastab Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrolli käigus kontrollitavate punktide nimekirja. Kontrollnimekiri edastatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele. |
| --- | --- |

56.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat koostab ja ajakohastab Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrolli käigus kontrollitavate punktide nimekirja. Kontrollnimekiri edastatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele.

| 57. | Kontrollnimekirja koostamiseks vajalik teave saadakse kontrollitava üksuse julgeolekutöötajatelt eelkõige kontrolli ajal. Pärast kontrollnimekirja täiendamist üksikasjalike vastustega salastatakse see kokkuleppel kontrollitud üksusega. Kontrollnimekiri ei ole kontrolliaruande osa. |
| --- | --- |

57.

Kontrollnimekirja koostamiseks vajalik teave saadakse kontrollitava üksuse julgeolekutöötajatelt eelkõige kontrolli ajal. Pärast kontrollnimekirja täiendamist üksikasjalike vastustega salastatakse see kokkuleppel kontrollitud üksusega. Kontrollnimekiri ei ole kontrolliaruande osa.

---

A IV LISA

SIDE- JA INFOSÜSTEEMIDES TÖÖDELDAVA ELi SALASTATUD TEABE KAITSE

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 8 rakendussätted. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 8 rakendussätted.

| 2. | Toimingute julgeoleku tagamiseks ja nõuetekohaseks läbiviimiseks side- ja infosüsteemis on olulised järgmised infokindluse omadused ja mõisted:







  autentsus | : | tagatis, et teave on ehtne ja pärineb heausksest allikast; |
| --- | --- | --- | --- |
| käideldavus | : | teave on volitatud isiku taotluse korral kättesaadav ja kasutatav; |
| salajasus | : | teavet ei avalikustata volitamata isikutele, üksustele või töötlemiseks; |
| terviklus | : | teabe ja süsteemi osade täpsuse ja terviklikkuse kaitse; |
| salgamise vääramine | : | võime tõestada tegevuse või sündmuse toimumist selliselt, et kõnealuse sündmuse või tegevuse toimumist ei saa hiljem eitada. |

2.

Toimingute julgeoleku tagamiseks ja nõuetekohaseks läbiviimiseks side- ja infosüsteemis on olulised järgmised infokindluse omadused ja mõisted:

autentsus

:

tagatis, et teave on ehtne ja pärineb heausksest allikast;

käideldavus

:

teave on volitatud isiku taotluse korral kättesaadav ja kasutatav;

salajasus

:

teavet ei avalikustata volitamata isikutele, üksustele või töötlemiseks;

terviklus

:

teabe ja süsteemi osade täpsuse ja terviklikkuse kaitse;

salgamise vääramine

:

võime tõestada tegevuse või sündmuse toimumist selliselt, et kõnealuse sündmuse või tegevuse toimumist ei saa hiljem eitada.

II.   INFOKINDLUSE PÕHIMÕTTED

| 3. | Allpool esitatavad sätted on iga side- ja infosüsteemi, milles töödeldakse ELi salastatud teavet, turvalisuse aluseks. Kõnealuste sätete rakendamise üksikasjalikud nõuded määratakse kindlaks infokindluse julgeolekupoliitikas ja -suunistes. |
| --- | --- |

3.

Allpool esitatavad sätted on iga side- ja infosüsteemi, milles töödeldakse ELi salastatud teavet, turvalisuse aluseks. Kõnealuste sätete rakendamise üksikasjalikud nõuded määratakse kindlaks infokindluse julgeolekupoliitikas ja -suunistes.

Turvariski juhtimine

| 4. | Turvariski juhtimine on side- ja infosüsteemi määratlemise, arendamise, kasutamise ja haldamise lahutamatu osa. Riskijuhtimist (hindamine, käsitlemine, aktsepteerimine ja teavitamine) viivad läbi süsteemiomanikud, projekteerimisasutused, töötlejad ja julgeolekualase heakskiidu andmise asutuste esindajad ühiselt järkjärgulise protsessina, kasutades tõestatud, läbipaistvat ja täielikult arusaadavat riskihindamise protsessi. Side- ja infosüsteemi ulatus ja selle osad määratakse selgelt kindlaks riskijuhtimisprotsessi alguses. |
| --- | --- |

4.

Turvariski juhtimine on side- ja infosüsteemi määratlemise, arendamise, kasutamise ja haldamise lahutamatu osa. Riskijuhtimist (hindamine, käsitlemine, aktsepteerimine ja teavitamine) viivad läbi süsteemiomanikud, projekteerimisasutused, töötlejad ja julgeolekualase heakskiidu andmise asutuste esindajad ühiselt järkjärgulise protsessina, kasutades tõestatud, läbipaistvat ja täielikult arusaadavat riskihindamise protsessi. Side- ja infosüsteemi ulatus ja selle osad määratakse selgelt kindlaks riskijuhtimisprotsessi alguses.

| 5. | Euroopa välisteenistuse pädevad asutused käsitlevad side- ja infosüsteeme ähvardavaid võimalikke ohtusid ning koostavad ajakohased ja täpsed riskihinnangud, mis kajastavad olemasolevat töökeskkonda. Nad ajakohastavad pidevalt oma teadmisi süsteemi haavatavuse küsimustes ning vaatavad regulaarselt läbi haavatavust käsitlevad hinnangud, et ajakohastada neid vastavalt muutustele infotehnoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

Euroopa välisteenistuse pädevad asutused käsitlevad side- ja infosüsteeme ähvardavaid võimalikke ohtusid ning koostavad ajakohased ja täpsed riskihinnangud, mis kajastavad olemasolevat töökeskkonda. Nad ajakohastavad pidevalt oma teadmisi süsteemi haavatavuse küsimustes ning vaatavad regulaarselt läbi haavatavust käsitlevad hinnangud, et ajakohastada neid vastavalt muutustele infotehnoloogia valdkonnas.

| 6. | Turvariski juhtimise eesmärk on kohaldada kindlat hulka turvameetmeid, mis tagavad rahuldava tasakaalu kasutajate nõudmiste ja turvalisuse jääkriski vahel. |
| --- | --- |

6.

Turvariski juhtimise eesmärk on kohaldada kindlat hulka turvameetmeid, mis tagavad rahuldava tasakaalu kasutajate nõudmiste ja turvalisuse jääkriski vahel.

| 7. | Konkreetsed nõuded, nende ulatus ja üksikasjalikkuse aste, mille määrab kindlaks side- ja infosüsteemi akrediteerimise eest vastutav asjaomane turvalisuse akrediteerimise asutus, peavad olema vastavuses hinnatud ohuga, mille puhul on arvesse võetud kõiki olulisi tegureid, sealhulgas side- ja infosüsteemis töödeldava ELi salastatud teabe salastatuse taset. Akrediteerimine hõlmab jääkriski käsitleva ametliku dokumendi koostamist ja jääkriski aktsepteerimist vastutava asutuse poolt. |
| --- | --- |

7.

Konkreetsed nõuded, nende ulatus ja üksikasjalikkuse aste, mille määrab kindlaks side- ja infosüsteemi akrediteerimise eest vastutav asjaomane turvalisuse akrediteerimise asutus, peavad olema vastavuses hinnatud ohuga, mille puhul on arvesse võetud kõiki olulisi tegureid, sealhulgas side- ja infosüsteemis töödeldava ELi salastatud teabe salastatuse taset. Akrediteerimine hõlmab jääkriski käsitleva ametliku dokumendi koostamist ja jääkriski aktsepteerimist vastutava asutuse poolt.

Julgeolek side- ja infosüsteemi kogu kasutusaja jooksul

| 8. | Julgeoleku tagamine on nõutav side- ja infosüsteemi kogu kasutusaja jooksul alates selle kasutusele võtmisest kuni kasutusest kõrvaldamiseni. |
| --- | --- |

8.

Julgeoleku tagamine on nõutav side- ja infosüsteemi kogu kasutusaja jooksul alates selle kasutusele võtmisest kuni kasutusest kõrvaldamiseni.

| 9. | Side- ja infosüsteemi kogu kasutusaja iga etapi puhul tehakse kindlaks iga sellega seotud osaleja roll ja tegevus seoses nimetatud süsteemi julgeolekuga. |
| --- | --- |

9.

Side- ja infosüsteemi kogu kasutusaja iga etapi puhul tehakse kindlaks iga sellega seotud osaleja roll ja tegevus seoses nimetatud süsteemi julgeolekuga.

| 10. | Kõigi side- ja infosüsteemide, sealhulgas nende tehniliste ja mittetehniliste turvameetmete suhtes viiakse akrediteerimisprotsessi käigus läbi turvatestid, et tagada rakendatavate turvameetmete sobiva kindluse taseme saavutamine ning teha kindlaks, et need süsteemid on nõuetekohaselt rakendatud, integreeritud ja konfigureeritud. |
| --- | --- |

10.

Kõigi side- ja infosüsteemide, sealhulgas nende tehniliste ja mittetehniliste turvameetmete suhtes viiakse akrediteerimisprotsessi käigus läbi turvatestid, et tagada rakendatavate turvameetmete sobiva kindluse taseme saavutamine ning teha kindlaks, et need süsteemid on nõuetekohaselt rakendatud, integreeritud ja konfigureeritud.

| 11. | Turvalisuse hindamine, kontrollimine ja läbivaatamine toimub reeglipäraselt side- ja infosüsteemi kasutamise ja hooldamise ajal ning samuti erakorraliste asjaolude tekkimisel. |
| --- | --- |

11.

Turvalisuse hindamine, kontrollimine ja läbivaatamine toimub reeglipäraselt side- ja infosüsteemi kasutamise ja hooldamise ajal ning samuti erakorraliste asjaolude tekkimisel.

| 12. | Side- ja infosüsteemi julgeolekualane dokumentatsioon kujuneb süsteemi kasutusaja jooksul muudatuste ja konfiguratsiooni haldamise protsessi lahutamatu osana. |
| --- | --- |

12.

Side- ja infosüsteemi julgeolekualane dokumentatsioon kujuneb süsteemi kasutusaja jooksul muudatuste ja konfiguratsiooni haldamise protsessi lahutamatu osana.

Parim tava

| 13. | Euroopa välisteenistus teeb koostööd nõukogu peasekretariaadi, komisjoni ja liikmesriikidega, et töötada välja parim tava side- ja infosüsteemis töödeldava ELi salastatud teabe kaitseks. Parimat tava käsitlevates suunistes kirjeldatakse side- ja infosüsteemi tehnilisi, füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke turvameetmeid, mille tõhusus teadaolevate ohtude tõrjumisel ja haavatavuse kõrvaldamisel on tõendatud. |
| --- | --- |

13.

Euroopa välisteenistus teeb koostööd nõukogu peasekretariaadi, komisjoni ja liikmesriikidega, et töötada välja parim tava side- ja infosüsteemis töödeldava ELi salastatud teabe kaitseks. Parimat tava käsitlevates suunistes kirjeldatakse side- ja infosüsteemi tehnilisi, füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke turvameetmeid, mille tõhusus teadaolevate ohtude tõrjumisel ja haavatavuse kõrvaldamisel on tõendatud.

| 14. | Side- ja infosüsteemides töödeldava ELi salastatud teabe kaitsel tuginetakse nii ELis kui ka väljaspool ELi asuvate infokindlusega tegelevate asutuste kogemustele. |
| --- | --- |

14.

Side- ja infosüsteemides töödeldava ELi salastatud teabe kaitsel tuginetakse nii ELis kui ka väljaspool ELi asuvate infokindlusega tegelevate asutuste kogemustele.

| 15. | Parima tava levitamine ja edasine rakendamine aitab saavutada ühtse infokindluse taseme Euroopa välisteenistuse kasutatavate erinevate side- ja infosüsteemide puhul, milles töödeldakse ELi salastatud teavet. |
| --- | --- |

15.

Parima tava levitamine ja edasine rakendamine aitab saavutada ühtse infokindluse taseme Euroopa välisteenistuse kasutatavate erinevate side- ja infosüsteemide puhul, milles töödeldakse ELi salastatud teavet.

Süvakaitse

| 16. | Side- ja infosüsteemidega seotud riskide maandamiseks rakendatakse erinevaid tehnilisi ja mittetehnilisi mitme kaitseliinina võetavaid turvameetmeid. Need kaitseliinid on muu hulgas järgmised:
  a)   tõrje– turvameetmed mõjutamaks side- ja infosüsteemi vastast rünnakut kavandavaid isikuid kavatsusest loobuma;
  b)   ennetamine– side- ja infosüsteemi vastase rünnaku takistamiseks või blokeerimiseks mõeldud turvameetmed;
  c)   avastamine– side- ja infosüsteemi vastu toimuva rünnaku avastamiseks mõeldud turvameetmed;
  d)   vastupidavus– turvameetmed, mille eesmärk on tagada rünnaku minimaalne mõju teabele või side- ja infosüsteemi osadele ja vältida edasise kahju tekitamist, ning
  e)   taastamine– side- ja infosüsteemi kasutamiseks turvalise olukorra taastamiseks mõeldud turvameetmed.
  Selliste turvameetmete tugevusaste ja rakendatavus määratakse kindlaks vastavalt riskihinnangule. |
| --- | --- |

16.

Side- ja infosüsteemidega seotud riskide maandamiseks rakendatakse erinevaid tehnilisi ja mittetehnilisi mitme kaitseliinina võetavaid turvameetmeid. Need kaitseliinid on muu hulgas järgmised:

a)   tõrje– turvameetmed mõjutamaks side- ja infosüsteemi vastast rünnakut kavandavaid isikuid kavatsusest loobuma;

b)   ennetamine– side- ja infosüsteemi vastase rünnaku takistamiseks või blokeerimiseks mõeldud turvameetmed;

c)   avastamine– side- ja infosüsteemi vastu toimuva rünnaku avastamiseks mõeldud turvameetmed;

d)   vastupidavus– turvameetmed, mille eesmärk on tagada rünnaku minimaalne mõju teabele või side- ja infosüsteemi osadele ja vältida edasise kahju tekitamist, ning

e)   taastamine– side- ja infosüsteemi kasutamiseks turvalise olukorra taastamiseks mõeldud turvameetmed.

Selliste turvameetmete tugevusaste ja rakendatavus määratakse kindlaks vastavalt riskihinnangule.

| 17. | Euroopa välisteenistuse pädevad asutused tagavad, et nad on suutelised reageerima intsidentidele, mis võivad ületada organisatsiooni ja riigi piire, et kooskõlastada reageeringuid ning jagada teavet nende intsidentide ja nendega seotud riskide kohta (turvarikkele reageerimise võime). |
| --- | --- |

17.

Euroopa välisteenistuse pädevad asutused tagavad, et nad on suutelised reageerima intsidentidele, mis võivad ületada organisatsiooni ja riigi piire, et kooskõlastada reageeringuid ning jagada teavet nende intsidentide ja nendega seotud riskide kohta (turvarikkele reageerimise võime).

Minimaalsuse ja privileegide piiratuse põhimõte

| 18. | Toimimiseks vajalike nõuete täitmiseks rakendatakse üksnes hädavajalikke funktsioone, seadmeid ja teenuseid, et vältida asjatut riski. |
| --- | --- |

18.

Toimimiseks vajalike nõuete täitmiseks rakendatakse üksnes hädavajalikke funktsioone, seadmeid ja teenuseid, et vältida asjatut riski.

| 19. | Õnnetusjuhtumitest, vigadest või side- ja infosüsteemi loata kasutamisest tuleneva kahju piiramiseks antakse side ja infosüsteemi kasutajatele ja automatiseeritud protsessidele vaid selline juurdepääs, õigused ja volitused, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

19.

Õnnetusjuhtumitest, vigadest või side- ja infosüsteemi loata kasutamisest tuleneva kahju piiramiseks antakse side ja infosüsteemi kasutajatele ja automatiseeritud protsessidele vaid selline juurdepääs, õigused ja volitused, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks.

| 20. | Side- ja infosüsteemi teostatavat logimist kontrollitakse vajaduse korral akrediteerimisprotsessi käigus. |
| --- | --- |

20.

Side- ja infosüsteemi teostatavat logimist kontrollitakse vajaduse korral akrediteerimisprotsessi käigus.

Infokindluse alane teadlikkus

| 21. | Side- ja infosüsteemide julgeoleku esimeseks kaitseliiniks on riskide teadvustamine ja turvameetmete olemasolu. Eelkõige peavad kõik side- ja infosüsteemiga selle kasutusaja jooksul kokku puutuvad töötajad, sealhulgas kasutajad, mõistma järgmist:






  a) | turvanõuete rikkumine võib oluliselt kahjustada side- ja infosüsteeme ning kogu organisatsiooni; |
| --- | --- | --- |

21.

Side- ja infosüsteemide julgeoleku esimeseks kaitseliiniks on riskide teadvustamine ja turvameetmete olemasolu. Eelkõige peavad kõik side- ja infosüsteemiga selle kasutusaja jooksul kokku puutuvad töötajad, sealhulgas kasutajad, mõistma järgmist:

a)

turvanõuete rikkumine võib oluliselt kahjustada side- ja infosüsteeme ning kogu organisatsiooni;

| b) | omavahelise ühendatuse ja sõltuvuse tõttu võivad kahjustuda muud süsteemid ning |
| --- | --- |

b)

omavahelise ühendatuse ja sõltuvuse tõttu võivad kahjustuda muud süsteemid ning

| c) | isikutel on vastavalt oma rollile süsteemides ja protsessides isiklik vastutus ja kohustused seoses side- ja infosüsteemi turvalisusega. |
| --- | --- |

c)

isikutel on vastavalt oma rollile süsteemides ja protsessides isiklik vastutus ja kohustused seoses side- ja infosüsteemi turvalisusega.

| 22. | Turvalisusega seotud vastutuse mõistmise tagamiseks on infokindluse alane koolitus ja teadlikkust tõstev koolitus kohustuslik kõigile asjaomastele töötajatele, sealhulgas kõrgema astme juhtkonnale ning side- ja infosüsteemi kasutajatele. |
| --- | --- |

22.

Turvalisusega seotud vastutuse mõistmise tagamiseks on infokindluse alane koolitus ja teadlikkust tõstev koolitus kohustuslik kõigile asjaomastele töötajatele, sealhulgas kõrgema astme juhtkonnale ning side- ja infosüsteemi kasutajatele.

Infotehnoloogia turvatoodete hindamine ja heakskiitmine

| 23. | Turvameetmete nõutav usaldatavuse aste, mida väljendatakse infokindluse taseme kaudu, määratakse kindlaks riskijuhtimisprotsessi tulemuste põhjal ning kooskõlas asjakohaste julgeolekupõhimõtete ja -suunistega. |
| --- | --- |

23.

Turvameetmete nõutav usaldatavuse aste, mida väljendatakse infokindluse taseme kaudu, määratakse kindlaks riskijuhtimisprotsessi tulemuste põhjal ning kooskõlas asjakohaste julgeolekupõhimõtete ja -suunistega.

| 24. | Infokindluse taset kontrollitakse rahvusvaheliselt tunnustatud või riiklikult heakskiidetud protsesside ja meetodite abil. See hõlmab peaasjalikult hindamist, kontrolli ja auditeerimist. |
| --- | --- |

24.

Infokindluse taset kontrollitakse rahvusvaheliselt tunnustatud või riiklikult heakskiidetud protsesside ja meetodite abil. See hõlmab peaasjalikult hindamist, kontrolli ja auditeerimist.

| 25. | ELi salastatud teabe kaitsmiseks kasutatavaid krüptovahendeid hindab ja annab neile heakskiidu liikmesriigi krüptovahendite heakskiitmise asutus. |
| --- | --- |

25.

ELi salastatud teabe kaitsmiseks kasutatavaid krüptovahendeid hindab ja annab neile heakskiidu liikmesriigi krüptovahendite heakskiitmise asutus.

| 26. | Enne krüptovahenditele käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohase Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutuse antava heakskiidu soovitamist on kõnealused krüptovahendid läbinud edukalt sellise liikmesriigi nõuetekohase pädevusega asutuse teostatud teise poole hindamise, kes ei ole seotud seadme väljatöötamise ega tootmisega. Teise poole teostatava hindamise nõutav põhjalikkuse aste sõltub asjaomaste toodete abil kaitstava ELi salastatud teabe maksimaalsest salastatuse tasemest. |
| --- | --- |

26.

Enne krüptovahenditele käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohase Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutuse antava heakskiidu soovitamist on kõnealused krüptovahendid läbinud edukalt sellise liikmesriigi nõuetekohase pädevusega asutuse teostatud teise poole hindamise, kes ei ole seotud seadme väljatöötamise ega tootmisega. Teise poole teostatava hindamise nõutav põhjalikkuse aste sõltub asjaomaste toodete abil kaitstava ELi salastatud teabe maksimaalsest salastatuse tasemest.

| 27. | Kui see on õigustatud konkreetsetel operatiivsetel põhjustel, võib Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutus loobuda julgeolekukomitee soovitusel punktis 25 või 26 sätestatud nõuetest ja anda käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt konkreetseks tähtajaks ajutise heakskiidu. |
| --- | --- |

27.

Kui see on õigustatud konkreetsetel operatiivsetel põhjustel, võib Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutus loobuda julgeolekukomitee soovitusel punktis 25 või 26 sätestatud nõuetest ja anda käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt konkreetseks tähtajaks ajutise heakskiidu.

| 28. | Nõuetekohase pädevusega asutus on liikmesriigi krüptovahendite heakskiitmise asutus, kes on nõukogu kehtestatud kriteeriumide alusel volitatud teostama teise poolena nende krüptovahendite hindamist, mis on mõeldud ELi salastatud teabe kaitsmiseks. |
| --- | --- |

28.

Nõuetekohase pädevusega asutus on liikmesriigi krüptovahendite heakskiitmise asutus, kes on nõukogu kehtestatud kriteeriumide alusel volitatud teostama teise poolena nende krüptovahendite hindamist, mis on mõeldud ELi salastatud teabe kaitsmiseks.

| 29. | Kõrge esindaja kiidab heaks mittekrüpteerivate infotehnoloogia turvatoodete kvalifitseerimise ja heakskiitmise alase julgeolekupoliitika. |
| --- | --- |

29.

Kõrge esindaja kiidab heaks mittekrüpteerivate infotehnoloogia turvatoodete kvalifitseerimise ja heakskiitmise alase julgeolekupoliitika.

Edastamine turvaalade piires

| 30. | Olenemata käesoleva otsuse sätetest võib ELi salastatud teabe edastamisel turvaalade piires kasutada siiski riskijuhtimisprotsessi tulemuste alusel ja turvalisuse akrediteerimise asutuse loal teabe krüpteerimata levitamist või madalamal tasemel krüpteerimist. |
| --- | --- |

30.

Olenemata käesoleva otsuse sätetest võib ELi salastatud teabe edastamisel turvaalade piires kasutada siiski riskijuhtimisprotsessi tulemuste alusel ja turvalisuse akrediteerimise asutuse loal teabe krüpteerimata levitamist või madalamal tasemel krüpteerimist.

Side- ja infosüsteemide turvaline ühendamine

| 31. | Käesolevas otsuses tähendab omavaheline ühendus kahe või enama infotehnoloogia süsteemi vahelist otseühendust, mille eesmärgiks on andmete ja muude teaberessursside (nt side) ühesuunaline või mitmesuunaline jagamine. |
| --- | --- |

31.

Käesolevas otsuses tähendab omavaheline ühendus kahe või enama infotehnoloogia süsteemi vahelist otseühendust, mille eesmärgiks on andmete ja muude teaberessursside (nt side) ühesuunaline või mitmesuunaline jagamine.

| 32. | Side- ja infosüsteem käsitab igat temaga ühendatud infotehnoloogia süsteemi esialgu ebausaldusväärsena ja rakendab salastatud teabe vahetuse kontrollimiseks kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

32.

Side- ja infosüsteem käsitab igat temaga ühendatud infotehnoloogia süsteemi esialgu ebausaldusväärsena ja rakendab salastatud teabe vahetuse kontrollimiseks kaitsemeetmeid.

| 33. | Kõigi side- ja infosüsteemi mõne teise infotehnoloogia süsteemiga ühendamiste puhul tuleb täita järgmised põhinõuded:






  a) | selliste ühenduste töö- või kasutamisnõuded kehtestavad ja kinnitavad pädevad asutused; |
| --- | --- | --- |

33.

Kõigi side- ja infosüsteemi mõne teise infotehnoloogia süsteemiga ühendamiste puhul tuleb täita järgmised põhinõuded:

a)

selliste ühenduste töö- või kasutamisnõuded kehtestavad ja kinnitavad pädevad asutused;

| b) | ühendus peab läbima riskijuhtimis- ja akrediteerimisprotsessi ja nõutav on pädevate turvalisuse akrediteerimise asutuste heakskiit ning |
| --- | --- |

b)

ühendus peab läbima riskijuhtimis- ja akrediteerimisprotsessi ja nõutav on pädevate turvalisuse akrediteerimise asutuste heakskiit ning

| c) | kõigi side- ja infosüsteemide ühenduspunktides rakendatakse kaitseteenuseid (Boundary Protection Services). |
| --- | --- |

c)

kõigi side- ja infosüsteemide ühenduspunktides rakendatakse kaitseteenuseid (Boundary Protection Services).

| 34. | Akrediteeritud side- ja infosüsteemi ei ühendata kaitsmata või avaliku võrguga, välja arvatud juhul, kui side- ja infosüsteem on kiitnud heaks kaitseteenuse, mida rakendatakse sellel eesmärgil side- ja infosüsteemi ning kaitsmata või avaliku võrgu vahel. Selliste omavaheliste ühendustega seotud turvameetmed vaatab läbi pädev infokindluse asutus ja kiidab heaks pädev turvalisuse akrediteerimise asutus.
  Kui kaitsmata või avalikku võrku kasutatakse üksnes ülekandeks ja andmed on krüpteeritud sellise krüptovahendiga, mis on heaks kiidetud käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt, ei loeta sellist ühendust omavaheliseks ühenduseks. |
| --- | --- |

34.

Akrediteeritud side- ja infosüsteemi ei ühendata kaitsmata või avaliku võrguga, välja arvatud juhul, kui side- ja infosüsteem on kiitnud heaks kaitseteenuse, mida rakendatakse sellel eesmärgil side- ja infosüsteemi ning kaitsmata või avaliku võrgu vahel. Selliste omavaheliste ühendustega seotud turvameetmed vaatab läbi pädev infokindluse asutus ja kiidab heaks pädev turvalisuse akrediteerimise asutus.

Kui kaitsmata või avalikku võrku kasutatakse üksnes ülekandeks ja andmed on krüpteeritud sellise krüptovahendiga, mis on heaks kiidetud käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt, ei loeta sellist ühendust omavaheliseks ühenduseks.

| 35. | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe töötlemiseks akrediteeritud side- ja infosüsteemi vahetu või astmeline ühendamine kaitsmata või avaliku võrguga on keelatud. |
| --- | --- |

35.

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabe töötlemiseks akrediteeritud side- ja infosüsteemi vahetu või astmeline ühendamine kaitsmata või avaliku võrguga on keelatud.

Elektroonilised salvestuskandjad

| 36. | Elektroonilised salvestuskandjad tuleb hävitada Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse heakskiidetud korra kohaselt. |
| --- | --- |

36.

Elektroonilised salvestuskandjad tuleb hävitada Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse heakskiidetud korra kohaselt.

| 37. | Elektrooniliste salvestuskandjate taaskasutamine, nende salastatuse taseme alandamine või salastatuse kustutamine toimub käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 kohaselt koostatavate julgeolekupõhimõtete järgi. |
| --- | --- |

37.

Elektrooniliste salvestuskandjate taaskasutamine, nende salastatuse taseme alandamine või salastatuse kustutamine toimub käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 kohaselt koostatavate julgeolekupõhimõtete järgi.

Erakorralised asjaolud

| 38. | Olenemata käesoleva otsuse sätetest võib erakorraliste asjaolude, nagu ähvardava või reaalse kriisi, konflikti, sõjaolukorra või operatiivsete erakorraliste asjaolude korral rakendada piiratud aja jooksul allpool kirjeldatud konkreetseid protseduure. |
| --- | --- |

38.

Olenemata käesoleva otsuse sätetest võib erakorraliste asjaolude, nagu ähvardava või reaalse kriisi, konflikti, sõjaolukorra või operatiivsete erakorraliste asjaolude korral rakendada piiratud aja jooksul allpool kirjeldatud konkreetseid protseduure.

| 39. | ELi salastatud teavet võib pädeva asutuse nõusolekul edastada, kasutades madalama salastatuse taseme jaoks heakskiidetud krüptovahendeid või krüpteerimata kujul, kui mis tahes viivitus põhjustaks selgelt suuremat kahju kui salastatud teabe avalikuks saamisega kaasnev kahju ja kui:






  a) | teabe saatja ja saaja käsutuses ei ole kas nõutavat või ühtegi krüptoseadet ning |
| --- | --- | --- |

39.

ELi salastatud teavet võib pädeva asutuse nõusolekul edastada, kasutades madalama salastatuse taseme jaoks heakskiidetud krüptovahendeid või krüpteerimata kujul, kui mis tahes viivitus põhjustaks selgelt suuremat kahju kui salastatud teabe avalikuks saamisega kaasnev kahju ja kui:

a)

teabe saatja ja saaja käsutuses ei ole kas nõutavat või ühtegi krüptoseadet ning

| b) | salastatud materjali õigeaegne edastamine muude vahendite abil ei ole võimalik. |
| --- | --- |

b)

salastatud materjali õigeaegne edastamine muude vahendite abil ei ole võimalik.

| 40. | Punktis 39 kirjeldatud asjaolude korral edastatud salastatud teavet ei tähistata märgete või tunnustega, mis eristavad seda salastamata teabest või teabest, mida on võimalik kaitsta olemasoleva krüptovahendiga. Teabe saajaid teavitatakse salastatuse tasemest viivitamatult muude vahendite abil. |
| --- | --- |

40.

Punktis 39 kirjeldatud asjaolude korral edastatud salastatud teavet ei tähistata märgete või tunnustega, mis eristavad seda salastamata teabest või teabest, mida on võimalik kaitsta olemasoleva krüptovahendiga. Teabe saajaid teavitatakse salastatuse tasemest viivitamatult muude vahendite abil.

| 41. | Punkti 39 kohaldamisel esitatakse seejärel aruanne Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kes esitab aruande Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele. Kõnealuses aruandes märgitakse ära vähemalt iga ELi salastatud teabe ühiku saatja, saaja ja koostaja. |
| --- | --- |

41.

Punkti 39 kohaldamisel esitatakse seejärel aruanne Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kes esitab aruande Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele. Kõnealuses aruandes märgitakse ära vähemalt iga ELi salastatud teabe ühiku saatja, saaja ja koostaja.

III.   INFOKINDLUSE TAGAMISE FUNKTSIOONID JA ASUTUSED

| 42. | Euroopa välisteenistuses seatakse sisse järgmised infokindluse tagamise funktsioonid. Kõnealused funktsioonid ei nõua eraldi struktuuriüksuste moodustamist. Neil on eraldi volitused. Siiski võib kõnealuseid funktsioone ja nendega kaasnevaid kohustusi ühendada või integreerida samasse struktuuriüksusesse või jagada erinevatesse struktuuriüksustesse, tingimusel, et välditakse sisemist huvide või ülesannete konflikti. |
| --- | --- |

42.

Euroopa välisteenistuses seatakse sisse järgmised infokindluse tagamise funktsioonid. Kõnealused funktsioonid ei nõua eraldi struktuuriüksuste moodustamist. Neil on eraldi volitused. Siiski võib kõnealuseid funktsioone ja nendega kaasnevaid kohustusi ühendada või integreerida samasse struktuuriüksusesse või jagada erinevatesse struktuuriüksustesse, tingimusel, et välditakse sisemist huvide või ülesannete konflikti.

Infokindluse asutus

| 43. | Infokindluse asutuse ülesanded on järgmised:






  a) | töötada välja infokindlusega seotud julgeolekupoliitika ja -suunised ning jälgida nende tõhusust ja asjakohasust; |
| --- | --- | --- |

43.

Infokindluse asutuse ülesanded on järgmised:

a)

töötada välja infokindlusega seotud julgeolekupoliitika ja -suunised ning jälgida nende tõhusust ja asjakohasust;

| b) | kaitsta ja hallata krüptovahenditega seotud tehnilist teavet; |
| --- | --- |

b)

kaitsta ja hallata krüptovahenditega seotud tehnilist teavet;

| c) | tagada ELi salastatud teabe kaitsmiseks valitud infokindluse meetmete vastavus nende kõlblikkust ja valikut reguleerivatele asjakohastele tegevuspõhimõtetele; |
| --- | --- |

c)

tagada ELi salastatud teabe kaitsmiseks valitud infokindluse meetmete vastavus nende kõlblikkust ja valikut reguleerivatele asjakohastele tegevuspõhimõtetele;

| d) | tagada, et krüptovahendid valitakse vastavalt nende kõlblikkust ja valikut reguleerivatele asjakohastele tegevuspõhimõtetele; |
| --- | --- |

d)

tagada, et krüptovahendid valitakse vastavalt nende kõlblikkust ja valikut reguleerivatele asjakohastele tegevuspõhimõtetele;

| e) | koordineerida infokindluse alast koolitamist ja teavitamist; |
| --- | --- |

e)

koordineerida infokindluse alast koolitamist ja teavitamist;

| f) | konsulteerida infokindluse julgeolekupõhimõtete ja -suuniste osas süsteemi tarnija, turvalisuse eest vastutajate ning kasutajate esindajatega ning |
| --- | --- |

f)

konsulteerida infokindluse julgeolekupõhimõtete ja -suuniste osas süsteemi tarnija, turvalisuse eest vastutajate ning kasutajate esindajatega ning

| g) | tagada, et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee ekspertkoosseisul, mis tegeleb infokindluse küsimustega, on juurdepääs asjakohastele infokindluse alastele eriteadmistele. |
| --- | --- |

g)

tagada, et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee ekspertkoosseisul, mis tegeleb infokindluse küsimustega, on juurdepääs asjakohastele infokindluse alastele eriteadmistele.

TEMPEST-asutus

| 44. | TEMPEST-asutus vastutab selle eest, et side- ja infosüsteemid oleksid kooskõlas TEMPESTi põhimõtete ja suunistega. Asutus kiidab heaks TEMPESTi vastumeetmed selliste seadmete ja toodete jaoks, mis on mõeldud kindlaksmääratud salastatuse tasemel ELi salastatud teabe kaitsmiseks nende töökeskkonnas. |
| --- | --- |

44.

TEMPEST-asutus vastutab selle eest, et side- ja infosüsteemid oleksid kooskõlas TEMPESTi põhimõtete ja suunistega. Asutus kiidab heaks TEMPESTi vastumeetmed selliste seadmete ja toodete jaoks, mis on mõeldud kindlaksmääratud salastatuse tasemel ELi salastatud teabe kaitsmiseks nende töökeskkonnas.

Krüptovahendite heakskiitmise asutus

| 45. | Krüptovahendite heakskiitmise asutuse kohustus on tagada, et krüptovahendid oleksid kooskõlas asjakohaste krüpteerimispõhimõtetega. Asutus annab ELi salastatud teabe kaitsmiseks mõeldud krüptovahenditele heakskiidu ELi salastatud teabe töötlemiseks kindlaksmääratud salastatuse tasemel nimetatud toote töökeskkonnas. |
| --- | --- |

45.

Krüptovahendite heakskiitmise asutuse kohustus on tagada, et krüptovahendid oleksid kooskõlas asjakohaste krüpteerimispõhimõtetega. Asutus annab ELi salastatud teabe kaitsmiseks mõeldud krüptovahenditele heakskiidu ELi salastatud teabe töötlemiseks kindlaksmääratud salastatuse tasemel nimetatud toote töökeskkonnas.

Krüptomaterjalide jaotamise asutus

| 46. | Krüptomaterjalide jaotamise asutus vastutab järgmise eest:






  a) | ELi krüptomaterjali haldamine ja arvepidamine selle üle; |
| --- | --- | --- |

46.

Krüptomaterjalide jaotamise asutus vastutab järgmise eest:

a)

ELi krüptomaterjali haldamine ja arvepidamine selle üle;

| b) | asjakohaste protseduuride täitmise ja kanalite loomise tagamine ELi krüptomaterjali üle arvepidamise, turvalise töötlemise, säilitamise ja levitamise tagamiseks ning |
| --- | --- |

b)

asjakohaste protseduuride täitmise ja kanalite loomise tagamine ELi krüptomaterjali üle arvepidamise, turvalise töötlemise, säilitamise ja levitamise tagamiseks ning

| c) | ELi krüptomaterjalide neid kasutavatele isikutele või talitustele edastamise või selliste materjalide neid kasutavatelt isikutelt või talitustelt vastuvõtmise tagamine. |
| --- | --- |

c)

ELi krüptomaterjalide neid kasutavatele isikutele või talitustele edastamise või selliste materjalide neid kasutavatelt isikutelt või talitustelt vastuvõtmise tagamine.

Turvalisuse akrediteerimise asutus

| 47. | Iga süsteemi turvalisuse akrediteerimise asutuse ülesanded on järgmised:






  a) | tagada, et side- ja infosüsteem vastab asjakohastele julgeolekupõhimõtetele ja -suunistele; anda side- ja infosüsteemile heakskiitmise teatis kinnitamaks, et süsteemi töökeskkonnas võib töödelda kindlaksmääratud salastatuse tasemel ELi salastatud teavet; määrata kindlaks akrediteerimise tingimused ning kriteeriumid, mille alusel nõutakse uue heakskiidu andmist; |
| --- | --- | --- |

47.

Iga süsteemi turvalisuse akrediteerimise asutuse ülesanded on järgmised:

a)

tagada, et side- ja infosüsteem vastab asjakohastele julgeolekupõhimõtetele ja -suunistele; anda side- ja infosüsteemile heakskiitmise teatis kinnitamaks, et süsteemi töökeskkonnas võib töödelda kindlaksmääratud salastatuse tasemel ELi salastatud teavet; määrata kindlaks akrediteerimise tingimused ning kriteeriumid, mille alusel nõutakse uue heakskiidu andmist;

| b) | kehtestada vastavalt asjakohastele tegevuspõhimõtetele turvalisuse akrediteerimise protsess, milles on selgelt esitatud turvalisuse akrediteerimise asutuse pädevusalasse kuuluvate side- ja infosüsteemide heakskiitmise tingimused; |
| --- | --- |

b)

kehtestada vastavalt asjakohastele tegevuspõhimõtetele turvalisuse akrediteerimise protsess, milles on selgelt esitatud turvalisuse akrediteerimise asutuse pädevusalasse kuuluvate side- ja infosüsteemide heakskiitmise tingimused;

| c) | määratleda turvalisuse akrediteerimise strateegia, milles on esitatud akrediteerimisprotsessi põhjalikkuse aste, mis on vastavuses nõutava kindluse tasemega; |
| --- | --- |

c)

määratleda turvalisuse akrediteerimise strateegia, milles on esitatud akrediteerimisprotsessi põhjalikkuse aste, mis on vastavuses nõutava kindluse tasemega;

| d) | vaadata läbi ja kinnitada turvadokumentatsioon, sealhulgas riskijuhtimise ja jääkriski teatised, süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatised, turvanõuete rakendamise kontrollimise dokumentatsioon ja turvanõuete rakendamise kord, ning tagada dokumentatsiooni vastavus Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjadele ja -põhimõtetele; |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi ja kinnitada turvadokumentatsioon, sealhulgas riskijuhtimise ja jääkriski teatised, süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatised, turvanõuete rakendamise kontrollimise dokumentatsioon ja turvanõuete rakendamise kord, ning tagada dokumentatsiooni vastavus Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjadele ja -põhimõtetele;

| e) | kontrollida turvameetmete rakendamist seoses side- ja infosüsteemidega, teostades või rahastades turvaanalüüse, kontrolli või ülevaateid; |
| --- | --- |

e)

kontrollida turvameetmete rakendamist seoses side- ja infosüsteemidega, teostades või rahastades turvaanalüüse, kontrolli või ülevaateid;

| f) | kindlaks määrata julgeolekualased nõuded (nt juurdepääsu lubade tasemed) side- ja infosüsteemi suhtes tundlike ametikohtade jaoks; |
| --- | --- |

f)

kindlaks määrata julgeolekualased nõuded (nt juurdepääsu lubade tasemed) side- ja infosüsteemi suhtes tundlike ametikohtade jaoks;

| g) | kinnitada side- ja infosüsteemis turvalisuse tagamiseks kasutatavate heakskiidetud krüptovahendite ja TEMPEST-toodete valik; |
| --- | --- |

g)

kinnitada side- ja infosüsteemis turvalisuse tagamiseks kasutatavate heakskiidetud krüptovahendite ja TEMPEST-toodete valik;

| h) | kiita ühiselt heaks side- ja infosüsteemi ühendamine muude side- ja infosüsteemidega või vajaduse korral osaleda ühises heakskiitmises ning |
| --- | --- |

h)

kiita ühiselt heaks side- ja infosüsteemi ühendamine muude side- ja infosüsteemidega või vajaduse korral osaleda ühises heakskiitmises ning

| i) | konsulteerida süsteemi tarnija, turvalisuse eest vastutajate ning kasutajate esindajatega turvariski juhtimise küsimustes, eelkõige jääkriski ning heakskiitmise teatise tingimuste osas. |
| --- | --- |

i)

konsulteerida süsteemi tarnija, turvalisuse eest vastutajate ning kasutajate esindajatega turvariski juhtimise küsimustes, eelkõige jääkriski ning heakskiitmise teatise tingimuste osas.

| 48. | Euroopa välisteenistuse turvalisuse akrediteerimise asutus vastutab kõigi Euroopa välisteenistuse pädevusvaldkonnas kasutatavate side- ja infosüsteemide akrediteerimise eest. |
| --- | --- |

48.

Euroopa välisteenistuse turvalisuse akrediteerimise asutus vastutab kõigi Euroopa välisteenistuse pädevusvaldkonnas kasutatavate side- ja infosüsteemide akrediteerimise eest.

Turvalisuse akrediteerimise amet

| 49. | Nii Euroopa välisteenistuse kui ka liikmesriikide turvalisuse akrediteerimise asutuste pädevusvaldkonda kuuluvate side- ja infosüsteemide puhul vastutab akrediteerimise eest ühine turvalisuse akrediteerimise amet. Sellesse kuulub iga liikmesriigi turvalisuse akrediteerimise asutuse esindaja ja selle tegevusest võtab osa nii nõukogu peasekretariaadi kui ka komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutuse esindaja. Kõnealuse süsteemi aruteludele kutsutakse osalema muid üksusi, kelle sõlmpunktid on side- ja infosüsteemis.
  Turvalisuse akrediteerimise ametit juhib Euroopa välisteenistuse turvalisuse akrediteerimise asutuse esindaja. Turvalisuse akrediteerimise amet teeb otsuseid side- ja infosüsteemis sõlmpunkte omavate institutsioonide, liikmesriikide ja muude üksuste turvalisuse akrediteerimise asutuste esindajate vahelise konsensuse alusel. Turvalisuse akrediteerimise amet esitab oma tegevuse kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele korrapäraselt aruandeid ja teavitab julgeolekukomiteed kõigist akrediteerimisteatistest. |
| --- | --- |

49.

Nii Euroopa välisteenistuse kui ka liikmesriikide turvalisuse akrediteerimise asutuste pädevusvaldkonda kuuluvate side- ja infosüsteemide puhul vastutab akrediteerimise eest ühine turvalisuse akrediteerimise amet. Sellesse kuulub iga liikmesriigi turvalisuse akrediteerimise asutuse esindaja ja selle tegevusest võtab osa nii nõukogu peasekretariaadi kui ka komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutuse esindaja. Kõnealuse süsteemi aruteludele kutsutakse osalema muid üksusi, kelle sõlmpunktid on side- ja infosüsteemis.

Turvalisuse akrediteerimise ametit juhib Euroopa välisteenistuse turvalisuse akrediteerimise asutuse esindaja. Turvalisuse akrediteerimise amet teeb otsuseid side- ja infosüsteemis sõlmpunkte omavate institutsioonide, liikmesriikide ja muude üksuste turvalisuse akrediteerimise asutuste esindajate vahelise konsensuse alusel. Turvalisuse akrediteerimise amet esitab oma tegevuse kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteele korrapäraselt aruandeid ja teavitab julgeolekukomiteed kõigist akrediteerimisteatistest.

Infokindluse rakendusasutus

| 50. | Iga süsteemi infokindluse rakendusasutuse ülesanded on järgmised:






  a) | töötada välja turvadokumentatsioon kooskõlas julgeolekupõhimõtete ja -suunistega, eelkõige jääkriski käsitlevat avaldust sisaldav süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatis, turvanõuete rakendamise kord ning side- ja infosüsteemi akrediteerimise protsessi raames koostatav krüptoplaan; |
| --- | --- | --- |

50.

Iga süsteemi infokindluse rakendusasutuse ülesanded on järgmised:

a)

töötada välja turvadokumentatsioon kooskõlas julgeolekupõhimõtete ja -suunistega, eelkõige jääkriski käsitlevat avaldust sisaldav süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatis, turvanõuete rakendamise kord ning side- ja infosüsteemi akrediteerimise protsessi raames koostatav krüptoplaan;

| b) | osaleda süsteemispetsiifiliste tehnilise turvalisuse meetmete, seadmete ja tarkvara valimises ja katsetamises, teostada järelevalvet nende rakendamise üle ja tagada nende turvaline paigaldamine, konfigureerimine ja haldamine kooskõlas asjakohase turvadokumentatsiooniga; |
| --- | --- |

b)

osaleda süsteemispetsiifiliste tehnilise turvalisuse meetmete, seadmete ja tarkvara valimises ja katsetamises, teostada järelevalvet nende rakendamise üle ja tagada nende turvaline paigaldamine, konfigureerimine ja haldamine kooskõlas asjakohase turvadokumentatsiooniga;

| c) | osaleda TEMPESTi turvameetmete ja seadmete valimises, kui see on süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatises nõutud, ja tagada koostöös TEMPEST-asutusega nende turvaline paigaldamine ja hooldus; |
| --- | --- |

c)

osaleda TEMPESTi turvameetmete ja seadmete valimises, kui see on süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatises nõutud, ja tagada koostöös TEMPEST-asutusega nende turvaline paigaldamine ja hooldus;

| d) | teostada järelevalvet turvalisusega seotud töökorra rakendamise ja kohaldamise üle ning vajaduse korral delegeerida turvalisusega seotud töökohustusi süsteemi omanikule; |
| --- | --- |

d)

teostada järelevalvet turvalisusega seotud töökorra rakendamise ja kohaldamise üle ning vajaduse korral delegeerida turvalisusega seotud töökohustusi süsteemi omanikule;

| e) | hallata ja töödelda krüptovahendeid, tagades krüpto- ja kontrollitavate vahendite säilitamine, ning vajaduse korral tagada krüpteerimisvariantide genereerimine; |
| --- | --- |

e)

hallata ja töödelda krüptovahendeid, tagades krüpto- ja kontrollitavate vahendite säilitamine, ning vajaduse korral tagada krüpteerimisvariantide genereerimine;

| f) | teostada turvaanalüüsi läbivaatamist ja testimist, eelkõige koostada turvalisuse akrediteerimise asutuse nõudel asjakohaseid riskiaruandeid; |
| --- | --- |

f)

teostada turvaanalüüsi läbivaatamist ja testimist, eelkõige koostada turvalisuse akrediteerimise asutuse nõudel asjakohaseid riskiaruandeid;

| g) | pakkuda side- ja infosüsteemispetsiifilist infokindluse alast koolitust; |
| --- | --- |

g)

pakkuda side- ja infosüsteemispetsiifilist infokindluse alast koolitust;

| h) | rakendada ja kasutada side- ja infosüsteemispetsiifilisi turvameetmeid. |
| --- | --- |

h)

rakendada ja kasutada side- ja infosüsteemispetsiifilisi turvameetmeid.

---

A V LISA

TÖÖSTUSJULGEOLEK

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 9 rakendussätted. Selles sätestatakse üldised julgeolekunõuded, mida kohaldatakse tööstus- ja muudele ettevõtetele lepingueelsetel läbirääkimistel ja Euroopa välisteenistuse sõlmitud salastatud lepingute kogu kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 9 rakendussätted. Selles sätestatakse üldised julgeolekunõuded, mida kohaldatakse tööstus- ja muudele ettevõtetele lepingueelsetel läbirääkimistel ja Euroopa välisteenistuse sõlmitud salastatud lepingute kogu kehtivusaja jooksul.

| 2. | Kõrge esindaja kiidab heaks tööstusjulgeolekut puudutava poliitika, milles visandatakse eelkõige üksikasjalikud nõuded seoses töötlemislubadega, julgeolekuaspekte käsitlevate dokumentidega, külastustega ning ELi salastatud teabe edastamise ja vedamisega. |
| --- | --- |

2.

Kõrge esindaja kiidab heaks tööstusjulgeolekut puudutava poliitika, milles visandatakse eelkõige üksikasjalikud nõuded seoses töötlemislubadega, julgeolekuaspekte käsitlevate dokumentidega, külastustega ning ELi salastatud teabe edastamise ja vedamisega.

II.   SALASTATUD LEPINGUTE TURVAELEMENDID

Salastatuse taseme määramise juhend

| 3. | Enne salastatud lepingu sõlmimist või sellise lepingu sõlmimise pakkumismenetluse algatamist määrab Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija kindlaks pakkujatele ja lepinglastele edastatava teabe salastatuse taseme ning samuti lepinglaste poolt loodava teabe salastatuse taseme. Selleks koostab Euroopa välisteenistus lepingu täitmiseks kasutatava salastatuse taseme määramise juhendi. |
| --- | --- |

3.

Enne salastatud lepingu sõlmimist või sellise lepingu sõlmimise pakkumismenetluse algatamist määrab Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija kindlaks pakkujatele ja lepinglastele edastatava teabe salastatuse taseme ning samuti lepinglaste poolt loodava teabe salastatuse taseme. Selleks koostab Euroopa välisteenistus lepingu täitmiseks kasutatava salastatuse taseme määramise juhendi.

| 4. | Salastatud lepingu eri osade salastatuse taseme määramisel kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:






  a) | salastatuse taseme määramise juhendi koostamisel võtab Euroopa välisteenistus arvesse kõiki asjaomaseid julgeolekuaspekte, sealhulgas salastatuse taset, mille teabe koostaja on määranud lepingus kasutatavale ja heakskiidetud teabele; |
| --- | --- | --- |

4.

Salastatud lepingu eri osade salastatuse taseme määramisel kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

a)

salastatuse taseme määramise juhendi koostamisel võtab Euroopa välisteenistus arvesse kõiki asjaomaseid julgeolekuaspekte, sealhulgas salastatuse taset, mille teabe koostaja on määranud lepingus kasutatavale ja heakskiidetud teabele;

| b) | lepingu üldine salastatuse tase ei või olla madalam kui selle mis tahes osa kõrgeim salastatuse tase ning |
| --- | --- |

b)

lepingu üldine salastatuse tase ei või olla madalam kui selle mis tahes osa kõrgeim salastatuse tase ning

| c) | lepingu täitmise käigus lepinglaste loodud või neile esitatud teabe salastatuse taseme muutumise korral ning kui muudetakse edaspidi salastatuse taseme määramise juhendit, võtab Euroopa välisteenistus vajaduse korral ühendust liikmesriikide riikliku/määratud julgeolekuasutuse või muu asjaomase pädeva julgeolekuasutusega. |
| --- | --- |

c)

lepingu täitmise käigus lepinglaste loodud või neile esitatud teabe salastatuse taseme muutumise korral ning kui muudetakse edaspidi salastatuse taseme määramise juhendit, võtab Euroopa välisteenistus vajaduse korral ühendust liikmesriikide riikliku/määratud julgeolekuasutuse või muu asjaomase pädeva julgeolekuasutusega.

Julgeolekuaspekte käsitlev dokument

| 5. | Lepinguga seotud konkreetseid julgeolekunõudeid kirjeldatakse julgeolekuaspekte käsitlevas dokumendis. Julgeolekuaspekte käsitlev dokument sisaldab vajaduse korral salastatuse taseme määramise juhendit ning see on salastatud lepingu või all-lepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

5.

Lepinguga seotud konkreetseid julgeolekunõudeid kirjeldatakse julgeolekuaspekte käsitlevas dokumendis. Julgeolekuaspekte käsitlev dokument sisaldab vajaduse korral salastatuse taseme määramise juhendit ning see on salastatud lepingu või all-lepingu lahutamatu osa.

| 6. | Julgeolekuaspekte käsitlev dokument sisaldab sätteid, milles nõutakse, et lepinglane ja/või all-lepinglane järgiks käesolevas otsuses sätestatud miinimumstandardeid. Kõnealuste miinimumstandardite eiramine võib olla piisav alus lepingu lõpetamiseks. |
| --- | --- |

6.

Julgeolekuaspekte käsitlev dokument sisaldab sätteid, milles nõutakse, et lepinglane ja/või all-lepinglane järgiks käesolevas otsuses sätestatud miinimumstandardeid. Kõnealuste miinimumstandardite eiramine võib olla piisav alus lepingu lõpetamiseks.

Programmi/projekti julgeolekujuhised

| 7. | Sõltuvalt ELi salastatud teabele juurdepääsu või selle töötlemist või säilitamist hõlmavate programmide või projektide ulatusest võib programmi või projekti juhtimiseks määratud lepingu sõlmija koostada konkreetsed programmi/projekti julgeolekujuhised. Programmi/projekti julgeolekujuhised peab heaks kiitma liikmesriigi riiklik julgeolekuasutus/määratud julgeolekuasutus või muu programmis/projektis osalev pädev julgeolekuasutus ning need võivad sisaldada täiendavaid julgeolekunõudeid. |
| --- | --- |

7.

Sõltuvalt ELi salastatud teabele juurdepääsu või selle töötlemist või säilitamist hõlmavate programmide või projektide ulatusest võib programmi või projekti juhtimiseks määratud lepingu sõlmija koostada konkreetsed programmi/projekti julgeolekujuhised. Programmi/projekti julgeolekujuhised peab heaks kiitma liikmesriigi riiklik julgeolekuasutus/määratud julgeolekuasutus või muu programmis/projektis osalev pädev julgeolekuasutus ning need võivad sisaldada täiendavaid julgeolekunõudeid.

III.   TÖÖTLEMISLUBA

| 8. | Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat palub riiklikul/määratud julgeolekuasutusel või liikmesriigi muul pädeval julgeolekuasutusel väljastada töötlemisloa, tõendamaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, et tööstus- või muu üksus suudab oma valdustes kaitsta asjaomasel salastatuse tasemel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET) ELi salastatud teavet. Lepinglasele või all-lepinglasele või potentsiaalsele lepinglasele või all-lepinglasele ei anta ELi salastatud teavet ega võimaldata juurdepääsu sellele enne, kui Euroopa välisteenistusele on edastatud tõend töötlemisloa olemasolu kohta. |
| --- | --- |

8.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat palub riiklikul/määratud julgeolekuasutusel või liikmesriigi muul pädeval julgeolekuasutusel väljastada töötlemisloa, tõendamaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, et tööstus- või muu üksus suudab oma valdustes kaitsta asjaomasel salastatuse tasemel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET) ELi salastatud teavet. Lepinglasele või all-lepinglasele või potentsiaalsele lepinglasele või all-lepinglasele ei anta ELi salastatud teavet ega võimaldata juurdepääsu sellele enne, kui Euroopa välisteenistusele on edastatud tõend töötlemisloa olemasolu kohta.

| 9. | Kui see on asjakohane, teavitab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana asjakohast riiklikku julgeolekuasutust või määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust sellest, et lepingueelses etapis või lepingu täitmiseks on vaja töötlemisluba. Töötlemis- või juurdepääsuluba on lepingueelses etapis nõutav, kui pakkumismenetluse käigus on vaja väljastada CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet. |
| --- | --- |

9.

Kui see on asjakohane, teavitab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana asjakohast riiklikku julgeolekuasutust või määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust sellest, et lepingueelses etapis või lepingu täitmiseks on vaja töötlemisluba. Töötlemis- või juurdepääsuluba on lepingueelses etapis nõutav, kui pakkumismenetluse käigus on vaja väljastada CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet.

| 10. | Kui nõutakse töötlemisluba, ei anna Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija eelistatud pakkujale täitmiseks salastatud lepingut enne, kui on saadud kinnitus selle liikmesriigi riiklikult julgeolekuasutuselt, määratud julgeolekuasutuselt või muult pädevalt julgeolekuasutuselt, kus on asjaomase lepinglase või all-lepinglase asukoht, et on väljastatud nõuetekohane töötlemisluba. |
| --- | --- |

10.

Kui nõutakse töötlemisluba, ei anna Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija eelistatud pakkujale täitmiseks salastatud lepingut enne, kui on saadud kinnitus selle liikmesriigi riiklikult julgeolekuasutuselt, määratud julgeolekuasutuselt või muult pädevalt julgeolekuasutuselt, kus on asjaomase lepinglase või all-lepinglase asukoht, et on väljastatud nõuetekohane töötlemisluba.

| 11. | Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija palub töötlemisloa väljastanud riiklikul/määratud julgeolekuasutusel või muul pädeval julgeolekuasutusel teavitada igasugusest usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis mõjutab töötlemisluba. All-lepingust teavitatakse riiklikku/määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust. |
| --- | --- |

11.

Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija palub töötlemisloa väljastanud riiklikul/määratud julgeolekuasutusel või muul pädeval julgeolekuasutusel teavitada igasugusest usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis mõjutab töötlemisluba. All-lepingust teavitatakse riiklikku/määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust.

| 12. | Töötlemisloa tühistamine asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutuse või muu pädeva julgeolekuasutuse poolt on Euroopa välisteenistusele kui lepingu sõlmijale piisav alus salastatud lepingu lõpetamiseks või pakkuja hankekonkursilt kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

12.

Töötlemisloa tühistamine asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutuse või muu pädeva julgeolekuasutuse poolt on Euroopa välisteenistusele kui lepingu sõlmijale piisav alus salastatud lepingu lõpetamiseks või pakkuja hankekonkursilt kõrvaldamiseks.

IV.   LEPINGLASTE TÖÖTAJATE JUURDEPÄÄSULUBA

| 13. | Kõik lepinglaste töötajad, kellel on vaja juurdepääsu ELi salastatud teabele tasemel CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem, peavad olema läbinud nõuetekohase turvakontrolli ja neil peab olema teadmisvajadus, et saada juurdepääs teabele. Kuigi juurdepääsuks ELi salastatud teabele tasemel RESTREINT UE/EU RESTRICTED ei ole vaja juurdepääsuluba, on sellise juurdepääsu eelduseks teadmisvajadus. |
| --- | --- |

13.

Kõik lepinglaste töötajad, kellel on vaja juurdepääsu ELi salastatud teabele tasemel CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem, peavad olema läbinud nõuetekohase turvakontrolli ja neil peab olema teadmisvajadus, et saada juurdepääs teabele. Kuigi juurdepääsuks ELi salastatud teabele tasemel RESTREINT UE/EU RESTRICTED ei ole vaja juurdepääsuluba, on sellise juurdepääsu eelduseks teadmisvajadus.

| 14. | Lepinglase töötajate juurdepääsulubade taotlused esitatakse üksuse eest vastutavale riiklikule/määratud julgeolekuasutusele. |
| --- | --- |

14.

Lepinglase töötajate juurdepääsulubade taotlused esitatakse üksuse eest vastutavale riiklikule/määratud julgeolekuasutusele.

| 15. | Euroopa välisteenistus teatab lepinglastele, kes soovivad tööle võtta kolmanda riigi kodaniku ametikohale, mis eeldab juurdepääsu ELi salastatud teabele, et töölevõtva üksuse asukohaks või asutamiskohaks oleva liikmesriigi riikliku/määratud julgeolekuasutuse ülesanne on käesoleva otsuse kohaselt kindlaks teha, kas kõnealusele isikule saab võimaldada juurdepääsu sellisele teabele, ja kinnitada, et enne sellise juurdepääsu lubamist on saadud teabe koostajalt nõusolek. |
| --- | --- |

15.

Euroopa välisteenistus teatab lepinglastele, kes soovivad tööle võtta kolmanda riigi kodaniku ametikohale, mis eeldab juurdepääsu ELi salastatud teabele, et töölevõtva üksuse asukohaks või asutamiskohaks oleva liikmesriigi riikliku/määratud julgeolekuasutuse ülesanne on käesoleva otsuse kohaselt kindlaks teha, kas kõnealusele isikule saab võimaldada juurdepääsu sellisele teabele, ja kinnitada, et enne sellise juurdepääsu lubamist on saadud teabe koostajalt nõusolek.

V.   ELi SALASTATUD LEPINGUD JA ALL-LEPINGUD

| 16. | Pakkujale lepingueelses etapis ELi salastatud teabe edastamise korral sisaldab pakkumiskutse sätet, millega kohustatakse osalejat, kes pakkumist ei esita või kes ei osutu väljavalituks, tagastama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kõik salastatud dokumendid. |
| --- | --- |

16.

Pakkujale lepingueelses etapis ELi salastatud teabe edastamise korral sisaldab pakkumiskutse sätet, millega kohustatakse osalejat, kes pakkumist ei esita või kes ei osutu väljavalituks, tagastama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kõik salastatud dokumendid.

| 17. | Salastatud lepingu või all-lepingu sõlmimise järel teavitab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana lepinglase või all-lepinglase riiklikku/määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust salastatud lepinguga seotud julgeolekusätetest. |
| --- | --- |

17.

Salastatud lepingu või all-lepingu sõlmimise järel teavitab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana lepinglase või all-lepinglase riiklikku/määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust salastatud lepinguga seotud julgeolekusätetest.

| 18. | Salastatud lepingute lõpetamisel või lõppemisel teatab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana (ja all-lepingu puhul vajaduse korral kas riiklik/määratud julgeolekuasutus või muu pädev julgeolekuasutus) sellest viivitamata selle liikmesriigi riiklikule/määratud julgeolekuasutusele või muule pädevale julgeolekuasutusele, kus lepinglane või all-lepinglane on registreeritud. |
| --- | --- |

18.

Salastatud lepingute lõpetamisel või lõppemisel teatab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana (ja all-lepingu puhul vajaduse korral kas riiklik/määratud julgeolekuasutus või muu pädev julgeolekuasutus) sellest viivitamata selle liikmesriigi riiklikule/määratud julgeolekuasutusele või muule pädevale julgeolekuasutusele, kus lepinglane või all-lepinglane on registreeritud.

| 19. | Üldiselt nõutakse, et lepinglane või all-lepinglane tagastab salastatud lepingu või all-lepingu lõpetamisel või lõppemisel tema valduses oleva ELi salastatud teabe lepingu sõlmijale. |
| --- | --- |

19.

Üldiselt nõutakse, et lepinglane või all-lepinglane tagastab salastatud lepingu või all-lepingu lõpetamisel või lõppemisel tema valduses oleva ELi salastatud teabe lepingu sõlmijale.

| 20. | Erisätted ELi salastatud teabe hävitamiseks lepingu täitmise jooksul või lõpetamisel/lõppemisel sätestatakse julgeolekuaspekte käsitlevas dokumendis. |
| --- | --- |

20.

Erisätted ELi salastatud teabe hävitamiseks lepingu täitmise jooksul või lõpetamisel/lõppemisel sätestatakse julgeolekuaspekte käsitlevas dokumendis.

| 21. | Kui lepinglasel või all-lepinglasel lubatakse ELi salastatud teavet säilitada pärast lepingu lõpetamist või lõppemist, järgib kõnealune lepinglane või all-lepinglane jätkuvalt käesolevas otsuses sisalduvaid miinimumstandardeid ning kaitseb ELi salastatud teabe salajasust. |
| --- | --- |

21.

Kui lepinglasel või all-lepinglasel lubatakse ELi salastatud teavet säilitada pärast lepingu lõpetamist või lõppemist, järgib kõnealune lepinglane või all-lepinglane jätkuvalt käesolevas otsuses sisalduvaid miinimumstandardeid ning kaitseb ELi salastatud teabe salajasust.

| 22. | Tingimused, mille alusel lepinglane võib sõlmida all-lepinguid, on määratletud nii pakkumismenetluses kui ka lepingus. |
| --- | --- |

22.

Tingimused, mille alusel lepinglane võib sõlmida all-lepinguid, on määratletud nii pakkumismenetluses kui ka lepingus.

| 23. | Lepinglane taotleb Euroopa välisteenistuselt kui lepingu sõlmijalt luba enne all-lepingu sõlmimist salastatud lepingu mis tahes osa täitmiseks. All-lepinguid ei tohi sõlmida tööstus- või muude üksustega, mis on registreeritud sellistes Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides, mis ei ole sõlminud ELiga salastatud teabe kaitse lepingut. |
| --- | --- |

23.

Lepinglane taotleb Euroopa välisteenistuselt kui lepingu sõlmijalt luba enne all-lepingu sõlmimist salastatud lepingu mis tahes osa täitmiseks. All-lepinguid ei tohi sõlmida tööstus- või muude üksustega, mis on registreeritud sellistes Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides, mis ei ole sõlminud ELiga salastatud teabe kaitse lepingut.

| 24. | Lepinglane vastutab selle eest, et oleks tagatud kõigi all-lepinguga seotud tegevuste teostamine kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud miinimumnõuetega, ning ei anna ELi salastatud teavet all-lepinglasele ilma lepingu sõlmija eelneva kirjaliku nõusolekuta. |
| --- | --- |

24.

Lepinglane vastutab selle eest, et oleks tagatud kõigi all-lepinguga seotud tegevuste teostamine kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud miinimumnõuetega, ning ei anna ELi salastatud teavet all-lepinglasele ilma lepingu sõlmija eelneva kirjaliku nõusolekuta.

| 25. | Lepinglase või all-lepinglase loodud või töödeldava ELi salastatud teabe suhtes teostab teabe koostaja õigusi lepingu sõlmija. |
| --- | --- |

25.

Lepinglase või all-lepinglase loodud või töödeldava ELi salastatud teabe suhtes teostab teabe koostaja õigusi lepingu sõlmija.

VI.   SALASTATUD LEPINGUTEGA SEOTUD KÜLASTUSED

| 26. | Kui Euroopa välisteenistusel, lepinglasel või all-lepinglasel on salastatud lepingu täitmiseks vaja juurdepääsu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabele üksteise ruumides, tuleb külastusi korraldada koostöös riiklike/määratud julgeolekuasutuste või muude pädevate julgeolekuasutusega. See ei piira riiklike/määratud julgeolekuasutuste eesõigust kindlate projektide raames leppida kokku kord, mille alusel saab selliseid külastusi korraldada otse. |
| --- | --- |

26.

Kui Euroopa välisteenistusel, lepinglasel või all-lepinglasel on salastatud lepingu täitmiseks vaja juurdepääsu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabele üksteise ruumides, tuleb külastusi korraldada koostöös riiklike/määratud julgeolekuasutuste või muude pädevate julgeolekuasutusega. See ei piira riiklike/määratud julgeolekuasutuste eesõigust kindlate projektide raames leppida kokku kord, mille alusel saab selliseid külastusi korraldada otse.

| 27. | Kõigil külastajatel peab olema juurdepääsuluba Euroopa välisteenistuse lepinguga seotud ELi salastatud teabele ja teadmisvajadus sellise teabe suhtes. |
| --- | --- |

27.

Kõigil külastajatel peab olema juurdepääsuluba Euroopa välisteenistuse lepinguga seotud ELi salastatud teabele ja teadmisvajadus sellise teabe suhtes.

| 28. | Külastajatele võimaldatakse juurdepääs vaid külaskäigu eesmärgiga seotud ELi salastatud teabele. |
| --- | --- |

28.

Külastajatele võimaldatakse juurdepääs vaid külaskäigu eesmärgiga seotud ELi salastatud teabele.

VII.   ELi SALASTATUD TEABE EDASTAMINE JA VEDU

| 29. | ELi salastatud teabe elektroonilise edastamise suhtes kohaldatakse A lisa artikli 8 ja A IV lisa asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

29.

ELi salastatud teabe elektroonilise edastamise suhtes kohaldatakse A lisa artikli 8 ja A IV lisa asjakohaseid sätteid.

| 30. | ELi salastatud teabe veo suhtes kohaldatakse A III lisa asjakohaseid sätteid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

30.

ELi salastatud teabe veo suhtes kohaldatakse A III lisa asjakohaseid sätteid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.

| 31. | Salastatud materjali vedamisel kaubana kohaldatakse julgeolekukorra kindlaksmääramisel järgmisi põhimõtteid:






  a) | julgeolek kindlustatakse lähtekohast lõppsihtkohta transportimise kõigil etappidel; |
| --- | --- | --- |

31.

Salastatud materjali vedamisel kaubana kohaldatakse julgeolekukorra kindlaksmääramisel järgmisi põhimõtteid:

a)

julgeolek kindlustatakse lähtekohast lõppsihtkohta transportimise kõigil etappidel;

| b) | saadetisele kohaldatava kaitse tase määratakse selles sisalduva materjali kõrgeima salastatuse taseme põhjal; |
| --- | --- |

b)

saadetisele kohaldatava kaitse tase määratakse selles sisalduva materjali kõrgeima salastatuse taseme põhjal;

| c) | transpordiettevõtetele hangitakse asjakohasel tasemel töötlemisluba, kui transpordiga kaasneb salastatud teabe säilitamine lepinglase rajatistes. Sellisel juhul viiakse saadetist töötlevate töötajate suhtes läbi nõuetekohane julgeolekukontroll kooskõlas A I lisaga; |
| --- | --- |

c)

transpordiettevõtetele hangitakse asjakohasel tasemel töötlemisluba, kui transpordiga kaasneb salastatud teabe säilitamine lepinglase rajatistes. Sellisel juhul viiakse saadetist töötlevate töötajate suhtes läbi nõuetekohane julgeolekukontroll kooskõlas A I lisaga;

| d) | enne CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud materjali piiriülest vedu koostab saatja veoplaani ning selle kinnitab Euroopa välisteenistus, vajadusel kooskõlastatult nii saatja kui ka saaja asukohajärgse riikliku/määratud julgeolekuasutusega või muu asjakohase pädeva julgeolekuasutusega; |
| --- | --- |

d)

enne CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud materjali piiriülest vedu koostab saatja veoplaani ning selle kinnitab Euroopa välisteenistus, vajadusel kooskõlastatult nii saatja kui ka saaja asukohajärgse riikliku/määratud julgeolekuasutusega või muu asjakohase pädeva julgeolekuasutusega;

| e) | veod toimuvad võimalikult täpselt punktist punkti ja need lõpetatakse nii kiiresti, kui asjaolud seda võimaldavad; |
| --- | --- |

e)

veod toimuvad võimalikult täpselt punktist punkti ja need lõpetatakse nii kiiresti, kui asjaolud seda võimaldavad;

| f) | võimaluse korral peaks teekond kulgema üksnes läbi liikmesriikide. Teekond läbi Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide tuleks ette võtta üksnes siis, kui selleks on andnud loa Euroopa välisteenistus või nii lähteriigi kui ka vastuvõtjariigi muu pädev julgeolekuasutus. |
| --- | --- |

f)

võimaluse korral peaks teekond kulgema üksnes läbi liikmesriikide. Teekond läbi Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide tuleks ette võtta üksnes siis, kui selleks on andnud loa Euroopa välisteenistus või nii lähteriigi kui ka vastuvõtjariigi muu pädev julgeolekuasutus.

VIII.   ELi SALASTATUD TEABE EDASTAMINE KOLMANDATES RIIKIDES PAIKNEVATELE LEPINGLASTELE

| 32. | ELi salastatud teave edastatakse ELiga kehtivat julgeolekukokkulepet omavates kolmandates riikides paiknevatele lepinglastele ja all-lepinglastele vastavalt turvameetmetele, mis on kokku lepitud Euroopa välisteenistuse kui lepingu sõlmija ning selle asjaomase kolmanda riigi riikliku/määratud julgeolekuasutuse vahel, kus lepinglane on registreeritud. |
| --- | --- |

32.

ELi salastatud teave edastatakse ELiga kehtivat julgeolekukokkulepet omavates kolmandates riikides paiknevatele lepinglastele ja all-lepinglastele vastavalt turvameetmetele, mis on kokku lepitud Euroopa välisteenistuse kui lepingu sõlmija ning selle asjaomase kolmanda riigi riikliku/määratud julgeolekuasutuse vahel, kus lepinglane on registreeritud.

IX.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED TASEMEL SALASTATUD TEABE TÖÖTLEMINE JA SÄILITAMINE

| 33. | Euroopa välisteenistusel kui lepingu sõlmijal on vastavalt vajadusele kooskõlas liikmesriigi riikliku/määratud julgeolekuasutusega lepingu tingimuste alusel õigus korraldada külastusi lepinglaste/all-lepinglaste valdustesse, et kontrollida, kas lepingus nõutud asjakohased turvameetmed RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teabe kaitsmiseks on kasutusele võetud. |
| --- | --- |

33.

Euroopa välisteenistusel kui lepingu sõlmijal on vastavalt vajadusele kooskõlas liikmesriigi riikliku/määratud julgeolekuasutusega lepingu tingimuste alusel õigus korraldada külastusi lepinglaste/all-lepinglaste valdustesse, et kontrollida, kas lepingus nõutud asjakohased turvameetmed RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teabe kaitsmiseks on kasutusele võetud.

| 34. | Euroopa välisteenistus teavitab lepingu sõlmijana riiklikke/määratud julgeolekuasutusi või muid pädevaid julgeolekuasutusi RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet sisaldavatest lepingutest niivõrd, kuivõrd seda nõutakse riigisiseste õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

34.

Euroopa välisteenistus teavitab lepingu sõlmijana riiklikke/määratud julgeolekuasutusi või muid pädevaid julgeolekuasutusi RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet sisaldavatest lepingutest niivõrd, kuivõrd seda nõutakse riigisiseste õigusaktide kohaselt.

| 35. | Lepinglastelt või all-lepinglastelt ja nende töötajatelt ei nõuta töötlemis- või juurdepääsuluba Euroopa välisteenistuse sõlmitud lepingute puhul, mis sisaldavad RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet. |
| --- | --- |

35.

Lepinglastelt või all-lepinglastelt ja nende töötajatelt ei nõuta töötlemis- või juurdepääsuluba Euroopa välisteenistuse sõlmitud lepingute puhul, mis sisaldavad RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet.

| 36. | Lepingu sõlmijana vaatab Euroopa välisteenistus läbi RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabele juurdepääsu eeldavate lepingute pakkumiskutsetele laekunud vastused, ilma et see piiraks töötlemis- või juurdepääsulubade suhtes riigisiseste õigusaktide kohaselt kehtestatud võimalike nõuete kohaldamist. |
| --- | --- |

36.

Lepingu sõlmijana vaatab Euroopa välisteenistus läbi RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabele juurdepääsu eeldavate lepingute pakkumiskutsetele laekunud vastused, ilma et see piiraks töötlemis- või juurdepääsulubade suhtes riigisiseste õigusaktide kohaselt kehtestatud võimalike nõuete kohaldamist.

| 37. | Tingimused, mille alusel lepinglane võib all-lepinguid sõlmida, peavad olema kooskõlas punktidega 22–24. |
| --- | --- |

37.

Tingimused, mille alusel lepinglane võib all-lepinguid sõlmida, peavad olema kooskõlas punktidega 22–24.

| 38. | Kui leping hõlmab RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe töötlemist lepinglase side- ja infosüsteemis, tagab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana, et lepingus või mis tahes all-lepingus täpsustatakse side- ja infosüsteemi akrediteerimiseks vajalikud tehnilised ja haldusnõuded, mis on vastavuses hinnatud riskiga ja milles on arvesse võetud kõik olulised tegurid. Sellise side- ja infosüsteemi akrediteerimise ulatus lepitakse kokku lepingu sõlmija ja asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutuse vahel. |
| --- | --- |

38.

Kui leping hõlmab RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe töötlemist lepinglase side- ja infosüsteemis, tagab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana, et lepingus või mis tahes all-lepingus täpsustatakse side- ja infosüsteemi akrediteerimiseks vajalikud tehnilised ja haldusnõuded, mis on vastavuses hinnatud riskiga ja milles on arvesse võetud kõik olulised tegurid. Sellise side- ja infosüsteemi akrediteerimise ulatus lepitakse kokku lepingu sõlmija ja asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutuse vahel.

---

A VI LISA

SALASTATUD TEABE VAHETAMINE KOLMANDATE RIIKIDE JA RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDEGA

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 10 rakendussätted. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatakse A lisa artikli 10 rakendussätted.

II.   SALASTATUD TEABE VAHETAMIST REGULEERIVAD RAAMISTIKUD

| 2. | Euroopa välisteenistus võib ELi salastatud teavet vahetada kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlas A lisa artikli 10 lõikega 1.
  Kõrge esindaja abistamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud ülesannete täitmisel:






  a) | kui see on asjakohane, teeb Euroopa välisteenistuse asjaomane geograafiline või valdkondlik osakond koostöös Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadiga kindlaks vajaduse vahetada asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga ELi salastatud teavet pikaajaliselt; |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa välisteenistus võib ELi salastatud teavet vahetada kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlas A lisa artikli 10 lõikega 1.

Kõrge esindaja abistamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud ülesannete täitmisel:

a)

kui see on asjakohane, teeb Euroopa välisteenistuse asjaomane geograafiline või valdkondlik osakond koostöös Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadiga kindlaks vajaduse vahetada asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga ELi salastatud teavet pikaajaliselt;

| b) | kui see on asjakohane, esitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat koostöös asjaomase Euroopa välisteenistuse geograafilise osakonnaga kõrgele esindajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigete 3, 5 ja 6 alusel nõukogule väljapakutavate tekstide kavandi; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, esitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat koostöös asjaomase Euroopa välisteenistuse geograafilise osakonnaga kõrgele esindajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigete 3, 5 ja 6 alusel nõukogule väljapakutavate tekstide kavandi;

| c) | toetab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat kõrget esindajat läbirääkimiste pidamisel koostöös komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi asjaomaste teenistustega; |
| --- | --- |

c)

toetab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat kõrget esindajat läbirääkimiste pidamisel koostöös komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi asjaomaste teenistustega;

| d) | kui see on asjakohane, esitab Euroopa välisteenistuse kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat koostöös Euroopa välisteenistuse asjaomaste teenistustega seoses A lisa artikli 10 lõike 1 punktis c osutatud lepingute või kokkulepetega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega nende osalemiseks ÜJKP kriisiohjamisoperatsioonides, kõrgele esindajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigete 3, 5 ja 6 alusel nõukogule väljapakutavate tekstide kavandi ning toetab kõrget esindajat läbirääkimiste pidamisel koostöös Euroopa välisteenistuse ja nõukogu peasekretariaadi asjaomaste teenistustega. |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, esitab Euroopa välisteenistuse kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat koostöös Euroopa välisteenistuse asjaomaste teenistustega seoses A lisa artikli 10 lõike 1 punktis c osutatud lepingute või kokkulepetega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega nende osalemiseks ÜJKP kriisiohjamisoperatsioonides, kõrgele esindajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigete 3, 5 ja 6 alusel nõukogule väljapakutavate tekstide kavandi ning toetab kõrget esindajat läbirääkimiste pidamisel koostöös Euroopa välisteenistuse ja nõukogu peasekretariaadi asjaomaste teenistustega.

| 3. | Kui salastatud teabe kaitse lepingutega nähakse ette tehnilised rakenduskokkulepped, mis sõlmitakse Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi – kes tegutseb koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ning komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraadiga – ja asjaomase kolmanda riigi pädeva julgeolekuasutuse või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, võetakse sellistes kokkulepetes arvesse kaitsetaset, mis on ette nähtud asjaomases kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kehtivate julgeolekueeskirjade, -struktuuride ja -menetlustega. |
| --- | --- |

3.

Kui salastatud teabe kaitse lepingutega nähakse ette tehnilised rakenduskokkulepped, mis sõlmitakse Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi – kes tegutseb koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ning komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraadiga – ja asjaomase kolmanda riigi pädeva julgeolekuasutuse või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, võetakse sellistes kokkulepetes arvesse kaitsetaset, mis on ette nähtud asjaomases kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kehtivate julgeolekueeskirjade, -struktuuride ja -menetlustega.

| 4. | Kui Euroopa välisteenistusel on pikaajaline vajadus vahetada kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga mitte kõrgemal kui RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealusel vastaspoolel ei ole piisavalt arenenud julgeolekusüsteemi, mistõttu ei ole võimalik sõlmida salastatud teabe kaitse lepingut, võib kõrge esindaja, olles käesoleva otsuse artikli 14 lõike 5 kohaselt eelnevalt saanud Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteelt ühehäälse pooldava arvamuse, sõlmida kõnealuse kolmanda riigi pädevate julgeolekuasutustega või rahvusvahelise organisatsiooniga halduskokkuleppe. |
| --- | --- |

4.

Kui Euroopa välisteenistusel on pikaajaline vajadus vahetada kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga mitte kõrgemal kui RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealusel vastaspoolel ei ole piisavalt arenenud julgeolekusüsteemi, mistõttu ei ole võimalik sõlmida salastatud teabe kaitse lepingut, võib kõrge esindaja, olles käesoleva otsuse artikli 14 lõike 5 kohaselt eelnevalt saanud Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteelt ühehäälse pooldava arvamuse, sõlmida kõnealuse kolmanda riigi pädevate julgeolekuasutustega või rahvusvahelise organisatsiooniga halduskokkuleppe.

| 5. | Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega ei vahetata ELi salastatud teavet elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui see on selgesõnaliselt ette nähtud salastatud teabe kaitsmise lepingu või halduskokkuleppega. |
| --- | --- |

5.

Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega ei vahetata ELi salastatud teavet elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui see on selgesõnaliselt ette nähtud salastatud teabe kaitsmise lepingu või halduskokkuleppega.

| 6. | Salastatud teabe vahetamist käsitleva halduskokkuleppe alusel määravad Euroopa välisteenistus ja kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kumbki ühe registri, mis on peamine vahetatava salastatud teabe vastuvõtmise ja väljastamise koht. Euroopa välisteenistuse puhul on selleks Euroopa välisteenistuse keskregister. |
| --- | --- |

6.

Salastatud teabe vahetamist käsitleva halduskokkuleppe alusel määravad Euroopa välisteenistus ja kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kumbki ühe registri, mis on peamine vahetatava salastatud teabe vastuvõtmise ja väljastamise koht. Euroopa välisteenistuse puhul on selleks Euroopa välisteenistuse keskregister.

| 7. | Halduskokkulepped sõlmitakse üldjuhul kirjavahetuse vormis. |
| --- | --- |

7.

Halduskokkulepped sõlmitakse üldjuhul kirjavahetuse vormis.

III.   HINDAMISKÜLASTUSED

| 8. | Käesoleva otsuse artiklis 16 osutatud hindamiskülastusi teostatakse vastastikusel kokkuleppel asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga ja nende käigus hinnatakse:






  a) | salastatud teabe kaitsmise suhtes kohaldatavat õiguslikku raamistikku; |
| --- | --- | --- |

8.

Käesoleva otsuse artiklis 16 osutatud hindamiskülastusi teostatakse vastastikusel kokkuleppel asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga ja nende käigus hinnatakse:

a)

salastatud teabe kaitsmise suhtes kohaldatavat õiguslikku raamistikku;

| b) | kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekualaste õigusnormide, tegevuspõhimõtete ja menetluste erijooni, mis võivad mõjutada vahetatava salastatud teabe maksimaalset taset; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekualaste õigusnormide, tegevuspõhimõtete ja menetluste erijooni, mis võivad mõjutada vahetatava salastatud teabe maksimaalset taset;

| c) | salastatud teabe kaitseks parajasti kehtivaid julgeolekumeetmeid ja -menetlusi ning |
| --- | --- |

c)

salastatud teabe kaitseks parajasti kehtivaid julgeolekumeetmeid ja -menetlusi ning

| d) | edastatava ELi salastatud teabe tasemele vastavaid julgeolekukontrolli menetlusi. |
| --- | --- |

d)

edastatava ELi salastatud teabe tasemele vastavaid julgeolekukontrolli menetlusi.

| 9. | ELi salastatud teavet ei vahetata enne, kui on teostatud hindamiskülastus ja on kindlaks tehtud tase, millele vastavat salastatud teavet võib lepinguosaliste vahel vahetada, lähtudes teabele kohaldatava kaitsetaseme samaväärsusest.
  Kui enne sellise hindamiskülastuse toimumist tehakse kõrgele esindajale teatavaks erakorralised või pakilised põhjused salastatud teabe vahetamiseks, teeb Euroopa välisteenistus järgmist:






  a) | küsib esmalt teabe koostajalt nõusolekut, veendumaks, et avaldamise suhtes puuduvad vastuväited; |
| --- | --- | --- |

9.

ELi salastatud teavet ei vahetata enne, kui on teostatud hindamiskülastus ja on kindlaks tehtud tase, millele vastavat salastatud teavet võib lepinguosaliste vahel vahetada, lähtudes teabele kohaldatava kaitsetaseme samaväärsusest.

Kui enne sellise hindamiskülastuse toimumist tehakse kõrgele esindajale teatavaks erakorralised või pakilised põhjused salastatud teabe vahetamiseks, teeb Euroopa välisteenistus järgmist:

a)

küsib esmalt teabe koostajalt nõusolekut, veendumaks, et avaldamise suhtes puuduvad vastuväited;

| b) | pöördub Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse poole, kes võib otsustada teabe avaldada, tingimusel et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriigid on andnud ühehäälse pooldava arvamuse. |
| --- | --- |

b)

pöördub Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse poole, kes võib otsustada teabe avaldada, tingimusel et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriigid on andnud ühehäälse pooldava arvamuse.

Kui Euroopa välisteenistus ei suuda koostajat kindlaks teha, võtab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus endale koostaja vastutuse, olles eelnevalt saanud selle kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee ühehäälse pooldava arvamuse.

IV.   ÕIGUS EDASTADA ELi SALASTATUD TEAVET KOLMANDATELE RIIKIDELE VÕI RAHVUSVAHELISTELE ORGANISATSIOONIDELE

| 10. | Kui A lisa artikli 10 lõike 1 kohaselt on olemas raamistik salastatud teabe vahetamiseks kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga, teeb ELi salastatud teabe kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise otsuse Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, kes võib sellise otsustamisõiguse delegeerida Euroopa välisteenistuse kõrgematele ametnikele või muudele tema pädevusvaldkonda kuuluvatele isikutele. |
| --- | --- |

10.

Kui A lisa artikli 10 lõike 1 kohaselt on olemas raamistik salastatud teabe vahetamiseks kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga, teeb ELi salastatud teabe kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise otsuse Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, kes võib sellise otsustamisõiguse delegeerida Euroopa välisteenistuse kõrgematele ametnikele või muudele tema pädevusvaldkonda kuuluvatele isikutele.

| 11. | Kui edastatava salastatud teabe koostaja, sealhulgas selles sisalduva allikmaterjali koostaja, ei ole Euroopa välisteenistus, küsib Euroopa välisteenistus esmalt koostajalt nõusolekut, veendumaks, et avaldamise suhtes puuduvad vastuväited. Kui Euroopa välisteenistus ei suuda koostajat kindlaks teha, võtab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus endale koostaja vastutuse, olles eelnevalt saanud selle kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriikide ühehäälse pooldava arvamuse. |
| --- | --- |

11.

Kui edastatava salastatud teabe koostaja, sealhulgas selles sisalduva allikmaterjali koostaja, ei ole Euroopa välisteenistus, küsib Euroopa välisteenistus esmalt koostajalt nõusolekut, veendumaks, et avaldamise suhtes puuduvad vastuväited. Kui Euroopa välisteenistus ei suuda koostajat kindlaks teha, võtab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus endale koostaja vastutuse, olles eelnevalt saanud selle kohta Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriikide ühehäälse pooldava arvamuse.

V.   ELi SALASTATUD TEABE ERAKORRALINE AJUTINE EDASTAMINE

| 12. | Kui ELi või ühe või mitme ELi liikmesriigi huvid eeldavad ELi salastatud teabe edastamist poliitilistel, tegevuslikel või pakilistel põhjuste, võib A lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud raamdokumendi puudumisel ELi salastatud teavet erakorraliselt edastada kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui on võetud järgmised meetmed.
  Olles eelnevalt taganud, et punktis 11 osutatud tingimused on täidetud, teeb Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat järgmist:






  a) | kontrollib niivõrd, kui see on võimalik, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekuasutuselt, kas selle julgeolekueeskirjad, -struktuurid ja menetlused tagavad talle edastatava ELi salastatud teabe kaitse vastavalt standarditele, mis on vähemalt sama ranged kui käesolevas otsuses sätestatud standardid; |
| --- | --- | --- |

12.

Kui ELi või ühe või mitme ELi liikmesriigi huvid eeldavad ELi salastatud teabe edastamist poliitilistel, tegevuslikel või pakilistel põhjuste, võib A lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud raamdokumendi puudumisel ELi salastatud teavet erakorraliselt edastada kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui on võetud järgmised meetmed.

Olles eelnevalt taganud, et punktis 11 osutatud tingimused on täidetud, teeb Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat järgmist:

a)

kontrollib niivõrd, kui see on võimalik, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekuasutuselt, kas selle julgeolekueeskirjad, -struktuurid ja menetlused tagavad talle edastatava ELi salastatud teabe kaitse vastavalt standarditele, mis on vähemalt sama ranged kui käesolevas otsuses sätestatud standardid;

| b) | palub Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteel koostada olemasoleva teabe põhjal arvamus selle kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekueeskirjade, -struktuuride ja -menetluste usaldusväärsuse kohta, kellele ELi salastatud teavet kavatsetakse edastada; |
| --- | --- |

b)

palub Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteel koostada olemasoleva teabe põhjal arvamus selle kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekueeskirjade, -struktuuride ja -menetluste usaldusväärsuse kohta, kellele ELi salastatud teavet kavatsetakse edastada;

| c) | pöördub Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse poole, kes võib otsustada teabe avaldada, tingimusel et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriigid on andnud ühehäälse pooldava arvamuse. |
| --- | --- |

c)

pöördub Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse poole, kes võib otsustada teabe avaldada, tingimusel et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriigid on andnud ühehäälse pooldava arvamuse.

| 13. | A lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud raamdokumendi puudumisel võtab kõnealune kolmas isik kirjaliku kohustuse kaitsta ELi salastatud teavet nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

13.

A lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud raamdokumendi puudumisel võtab kõnealune kolmas isik kirjaliku kohustuse kaitsta ELi salastatud teavet nõuetekohaselt.

---

A LIIDE

MÕISTED

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

„akrediteerimine”
  menetlus, mille tulemusena väljastatakse ametlik turvalisuse akrediteerimise asutuse avaldus selle kohta, et süsteem on saanud heakskiidu töötamiseks kindlaksmääratud salastatuse tasemel, käitamiskeskkonna konkreetses turvarežiimis ja vastuvõetaval riskitasemel, tuginedes eeldusele, et on rakendatud heakskiidetud tehnilisi, füüsilisi, korralduslikke ja menetluslikke turvameetmeid;

„dokument”
  talletatud teave selle füüsilisest kujust ja omadustest olenemata;

„ELi salastatud teabe ohtusattumine”
  ELi salastatud teabe täielik või osaline avaldamine volitamata isikutele või üksustele – vt artikli 8 lõige 2;

„ELi salastatud teave”
  teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve – vt artikli 2 punkt f;

„füüsiline julgeolek”
  füüsiliste ja tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et tõkestada volitamata juurdepääsu ELi salastatud teabele – vt A lisa artikkel 6;

„haavatavus”
  mis tahes laadi puudus, mida üks või mitu ohtu võivad ära kasutada. Haavatavus võib tähendada tegematajätmist või olla seotud kontrolli nõrkusega tulenevalt selle ranguse, täielikkuse või järjepidevuse puudumisest ning see võib olla tehnilist, menetluslikku, füüsilist, korralduslikku või operatsioonilist laadi.

„infokindlus”
  side- ja infosüsteemide valdkonnas tähendab see kindlust, et sellised süsteemid kaitsevad neis töödeldavat teavet ning toimivad ettenähtud korras, ettenähtud ajal ja õiguspäraste kasutajate juhtimisel. Tõhus infokindlus tagab asjakohasel tasemel salajasuse, tervikluse, käideldavuse, salgamise vääramise ja autentsuse. Infokindlus põhineb riskijuhtimisprotsessil – vt A lisa artikli 8 lõige 1;

„julgeolekuaspekte käsitlev dokument”
  lepingu sõlmija esitatud konkreetsete lepinguliste tingimuste kogum, mis moodustab sellise salastatud lepingu lahutamatu osa, millega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise salastatud teabe loomine, ning millega määratakse kindlaks lepingu julgeolekunõuded või need lepingu osad, millele on tarvis tagada julgeolekukaitse – vt A V lisa jaotis II;

„julgeolekukontroll”
  kontroll, mille viib läbi liikmesriigi pädev asutus kõnealuses liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohaselt, et saada kinnitust selle kohta, et ei ole teada midagi kahtlust äratavat, mis takistaks andmast isikule riiklikku või ELi juurdepääsuluba teatud tasemel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem) ELi salastatud teabele juurdepääsuks;

„juurdepääsuluba ELi salastatud teabele”
  Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse luba, mis antakse käesoleva otsuse kohaselt pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on väljastanud juurdepääsuloa, ning mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud – vt A I lisa artikkel 2;

„juurdepääsutõend”
  pädeva asutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et isik on läbinud julgeolekukontrolli ja tal on kehtiv juurdepääsuluba, ning millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem), vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev;

„jääkrisk”
  risk, mis jääb püsima pärast turvameetmete rakendamist, eeldusel et kõik ohud ei ole tõrjutud ning kõiki haavatavusi ei saa kõrvaldada;

„krüptomaterjal”
  krüptoalgoritmid, krüptoriistvara- ja tarkvaramoodulid ning -tooted, sealhulgas rakendamise üksikasjad ja seotud dokumentatsioon ning kodeerimisandmed;

„lepinglane”
  üksikisik või juriidiline isik, kellel on lepinguliste kohustuste võtmiseks õigus- ja teovõime;

„materjal”
  dokument või valmistatud või valmistamisel olev masin või seade;

„määratud julgeolekuasutus”
  asutus, mis vastutab liikmesriigi julgeolekuasutuse ees tööstus- või muudele üksustele riigi kõigi tööstusjulgeolekuga seotud poliitikaküsimuste edastamise eest ning kõnealuse poliitika suunamise ja selle rakendamisel abi andmise eest. Määratud julgeolekuasutuse ülesandeid võib täita riiklik julgeolekuasutus või muu pädev asutus;

„oht”
  soovimatu intsidendi võimalik põhjus, mis võib kahjustada organisatsiooni või selle kasutatavat süsteemi; selline oht võib olla juhuslik või tahtlik (kuritahtlik) ning seda iseloomustavad ohtlikud elemendid, võimalikud sihtmärgid ja ründemeetodid;

„omavaheline ühendus”
  kahe või enama infotehnoloogia süsteemi vaheline otseühendus, mille eesmärgiks on andmete ja muude teaberessursside (nt side) ühesuunaline või mitmesuunaline jagamine – vt A IV lisa punkt 31;

„programmi/projekti julgeolekujuhised”
  loetelu julgeolekumenetlustest, mida kohaldatakse konkreetse programmi/projekti suhtes julgeolekumenetluste standardimiseks. Seda võib programmi/projekti kestel muuta;

„registreerimine”
  selliste menetluste kohaldamine, mille abil talletatakse andmed materjali kogu kasutusaja iga etapi, sealhulgas selle levitamise ja hävitamise kohta – vt A III lisa punkt 21;

„riiklik juurdepääsuluba” juurdepääsuks ELi salastatud teabele
  liikmesriigi pädeva asutuse avaldus, mis tehakse pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist liikmesriigi pädevate asutuste poolt ja mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (salastatuse tase CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud; sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”;

„rikkumine”
  isiku selline tegevus või tegevusetus, mis on vastuolus käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjadega ja/või julgeolekupõhimõtete või -suunistega, milles sätestatakse otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed;

„risk”
  võimalus, et antud oht kasutab ära organisatsiooni või selle poolt kasutatava süsteemi sisemisi või väliseid haavatavusi ja kahjustab seeläbi organisatsiooni ja selle materiaalset ja mittemateriaalset vara. Riski mõõdetakse olemasolevate ohtude tõenäosuse ja nende mõju kombinatsioonina;

„riski aktsepteerimine”
  otsus leppida jääkriski edasise olemasoluga pärast riski käsitlemist;

„riski hindamine”
  ohtude ja haavatavuse kindlakstegemine ning sellega seotud riskianalüüsi, st riski tõenäosuse ja mõju analüüsi teostamine;

„riskijuhtimisprotsess”
  organisatsiooni või mis tahes süsteemi, mida organisatsioon kasutab, mõjutada võivate ebakindlate sündmuste kindlaksmääramise, kontrollimise ja minimeerimise protsess tervikuna. See hõlmab kõiki riskidega seotud tegevusi, sealhulgas hindamist, käsitlemist, aktsepteerimist ja teavitamist;

„riski käsitlemine”
  riski leevendamine, kõrvaldamine, vähendamine (tehniliste, füüsiliste, korralduslike või menetluslike meetmete asjakohase kombineerimise abil), riski ülekandmine või seire;

„riskiteavitus”
  side- ja infosüsteemide kasutajaskonna riskiteadlikkuse suurendamine, heakskiitvate asutuste teavitamine sellistest riskidest ja riske käsitlev aruandlus töötlejatele;

„salastatud all-leping”
  leping, mille Euroopa välisteenistuse lepinglane on sõlminud teise lepinglasega (st all-lepinglasega) kaupade tarnimise, tööde teostamise või teenuste osutamise eesmärgil, mille täitmise eelduseks on või mille täitmisega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe loomine;

„salastatud leping”
  leping, mille Euroopa välisteenistus on sõlminud lepinglasega kaupade tarnimise, tööde teostamise või teenuste osutamise eesmärgil, mille täitmise eelduseks on või mille täitmisega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe loomine;

„salastatud teabe haldamine”
  haldusmeetmete kohaldamine ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et täiendada artiklites 5, 6 ja 8 sätestatud meetmeid ja aidata seeläbi ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe tahtlikku või juhuslikku ohtusattumist või kadumist. Sellised meetmed on eelkõige seotud ELi salastatud teabe loomise, registreerimise, kopeerimise, tõlkimise, veo ja hävitamisega – vt A lisa artikli 7 lõige 1;

„salastatuse kustutamine”
  salastatuse tühistamine;

„salastatuse taseme määramise juhend”
  dokument, milles kirjeldatakse programmi või lepingu salastatud osi, määrates kindlaks neile kohaldatavad salastatuse tasemed. Salastatuse taseme määramise juhendit võib kogu programmi või lepingu kehtivusaja jooksul täiendada ja nende teabeelementide salastatuse taset võib muuta või alandada; kui salastatuse taseme määramise juhend on olemas, on see julgeolekuaspekte käsitleva dokumendi osa – vt A V lisa, jaotis II;

„Side- ja infosüsteem”
  süsteem, mis võimaldab elektroonilises vormis oleva teabe töötlemist. Side- ja infosüsteem hõlmab kõiki selle toimimiseks vajalikke vahendeid, sealhulgas infrastruktuuri, töökorralduse, töötajate ja teabega seotud ressursse – vt A lisa artikli 8 lõige 2;

„side- ja infosüsteemi kasutusaeg”
  kogu side- ja infosüsteemi eksisteerimise kestus, mis hõlmab algatamist, kontseptsiooni loomist, kavandamist, vajaduste analüüsi, projekteerimist, arendamist, katsetamist, rakendamist, käitamist, hooldust ning tegevuse lõpetamist;

„süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatis”
  järgitavate julgeolekupõhimõtete ja rakendatavate üksikasjalike turvanõuete kohustuslik kogum, mis on aluseks side- ja infosüsteemide sertifitseerimisele ja akrediteerimisele;

„süvakaitse”
  erinevate mitme kaitseliinina võetavate turvameetmete kohaldamine;

„taseme alandamine”
  salastatuse taseme alandamine;

„teabe koostaja”
  ELi institutsioon, asutus või organ, liikmesriik, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kelle volitusel on salastatud teave loodud ja/või ELi struktuuridesse sisestatud;

„TEMPEST”
  paljastava elektromagnetkiirguse uurimine ja kontrollimine ning selle tõkestamise meetmed;

„turvanõuete rakendamise kord”
  julgeolekupõhimõte rakendamise, järgitava töökorra ja töötajate kohustuste kirjeldus;

„töötlemine”
  kõik võimalikud toimingud, mida ELi salastatud teabega võidakse teha selle kasutusaja jooksul. See hõlmab teabe koostamist, töötlemist, vedu, salastatuse taseme alandamist ja salastatuse kustutamist ning teabe hävitamist. Side- ja infosüsteemi puhul hõlmab see ka teabe kogumist, kuvamist, edastamist ja säilitamist;

„töötlemisluba”
  riikliku julgeolekuasutuse või määratud julgeolekuasutuse haldusotsus selle kohta, et lähtudes julgeoleku seisukohast võib ettevõte pakkuda piisaval tasemel kaitset teataval salastatuse tasemel ELi salastatud teabele, ning et ettevõtte töötajad, kes vajavad juurdepääsu ELi salastatud teabele, on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli ja neid on teavitatud asjakohastest julgeolekunõuetest, mis on vajalikud juurdepääsuks ELi salastatud teabele ja selle kaitsmiseks;

„tööstusjulgeolek”
  meetmete kohaldamine selleks, et tagada ELi salastatud teabe kaitsmine lepinglaste ja all-lepinglaste poolt lepingueelsetel läbirääkimistel ja salastatud lepingute kogu kehtivusaja jooksul – vt A lisa artikli 9 lõige 1;

„tööstus- või muu üksus”
  üksus, mis on kaasatud kaupade tarnimisse, tööde teostamisse või teenuste osutamisse; selleks võib olla tööstus-, kaubandus-, teenindus-, teadus-, uurimis-, haridus- või arendusüksus või füüsilisest isikust ettevõtja;

„töötajatega seotud julgeolek” selliste meetmete kohaldamine, millega tagatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ainult isikutele:

| — | kellel on teadmisvajadus; |
| --- | --- |

—

kellel on teadmisvajadus;

| — | kes on juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele läbinud asjakohase taseme julgeolekukontrolli või omavad ametiülesannetest tulenevat juurdepääsuõigust vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja |
| --- | --- |

—

kes on juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele läbinud asjakohase taseme julgeolekukontrolli või omavad ametiülesannetest tulenevat juurdepääsuõigust vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja

| — | keda on teavitatud nende vastutusest –
  vt A lisa artikli 5 lõige 1; |
| --- | --- |

—

keda on teavitatud nende vastutusest –

vt A lisa artikli 5 lõige 1;

„valdaja”
  kontrollitud teadmisvajadusega nõuetekohaselt volitatud isik, kelle valduses on ELi salastatud teave ja kes seetõttu vastutab selle kaitsmise eest;

„varad”
  kõik, mis on organisatsiooni, selle töötoimingute ja nende jätkumise jaoks väärtuslik, sealhulgas organisatsiooni missiooni toetavad teaberessursid;

„ÜJKP operatsioon”
  Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki kohane kriisiohjamise sõjaline või tsiviiloperatsioon;

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/47

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/C 190/02)

| Riikliku abi viitenumber | SA.30208 (X 17/10) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Liikmesriigi antud number | Verlenging O&Oprogramma SKB |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Ministerie VROM/BJZ Internationaal |
| Postbus 20951 |
| IPC 880 |
| 2500 EZ Den Haag |
| e-mail: djz.internationaal@minvrom.nl |
| www.minvrom.nl |

Riikliku abi viitenumber

SA.30208 (X 17/10)

Liikmesriik

Madalmaad

Liikmesriigi antud number

Verlenging O&Oprogramma SKB

Piirkonna nimi (NUTS)

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Ministerie VROM/BJZ Internationaal

Postbus 20951

IPC 880

2500 EZ Den Haag

e-mail: djz.internationaal@minvrom.nl

www.minvrom.nl

Abimeetme nimetus

Subsidie onderzoeks- en ontwikkelingsprogramma Stichting Kennisontwikkeling en Kennisoverdracht Bodem 2010-2014

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Individueel subsidiebesluit op grond van de Algemene wet bestuursrecht en het Besluit Milieusubsidies

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

Prolongation N 230/1999

Abi andmise kuupäev

Alates 8.12.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 10,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 10,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

20 %

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)

75 %

—

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

100 %

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2009/12/08/subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html |
| --- | --- |

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2009/12/08/subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html

| | http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2010/01/26/aanvullende-voorwaarden-groepsvrijstellingsverordening-bij-subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html |
| --- | --- |

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2010/01/26/aanvullende-voorwaarden-groepsvrijstellingsverordening-bij-subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html

| Riikliku abi viitenumber | SA.36154 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | NEDERLAND
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Ministerie van Financiën |
| Korte Voorhout 7 |
| 2511 CW Den Haag |
| www.overheid.nl |

Riikliku abi viitenumber

SA.36154 (13/X)

Liikmesriik

Madalmaad

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

NEDERLAND

Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Ministerie van Financiën

Korte Voorhout 7

2511 CW Den Haag

www.overheid.nl

Abimeetme nimetus

Teruggaafregeling energiebelasting op elektriciteit voor energie-intensieve bedrijven

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Artikel VIIc Belastingplan 2013 (Stb 2012, 668) en inwerkingtreding bij Koninklijk Besluit (Stb 2012, 672)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2013-31.12.2020

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 6,50 (miljonites)

Tagatised

EUR 6,50 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Muu maksusoodustus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi (artikkel 25)

110 000 EUR

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-668.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d668%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4 |
| --- | --- |

https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-668.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d668%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4

| | http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 668 |
| --- | --- |

http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 668

| | https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-672.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d672%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4 |
| --- | --- |

https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-672.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d672%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4

| | http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 672 |
| --- | --- |

http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 672

| Riikliku abi viitenumber | SA.36370 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Liikmesriigi antud number | PL |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Jeleniogórsko-walbrzyski
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Minister Gospodarki |
| PL. Trzech Krzyży 3/5 |
| www.mg.gov.pl |

Riikliku abi viitenumber

SA.36370 (13/X)

Liikmesriik

Poola

Liikmesriigi antud number

PL

Piirkonna nimi (NUTS)

Jeleniogórsko-walbrzyski

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Minister Gospodarki

PL. Trzech Krzyży 3/5

www.mg.gov.pl

Abimeetme nimetus

Mando Corporation Poland Sp. z o.o.

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011-2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 (Uchwała Rady Ministrów Nr 122/2011 ) na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz. U. z 2009 r. Nr 84, poz. 712 i Nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r. (Nr 39/2012).

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 28.11.2012

Sektorid

Mootorsõidukite muude osade ja lisaseadmete tootmine

Abisaaja liik

suurettevõte – Mando Corporation Poland Sp. z o.o.

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

PLN 15,11 (miljonites)

Tagatised

PLN 15,11 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Erakorraline abi (artikkel 13 lõige 1)

3,9 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.mg.gov.pl/Wspieranie+przedsiebiorczosci/Wsparcie+finansowe+i+inwestycje/Pomoc+na+inwestycje+o+istotnym+znaczeniu+dla+gospodarki

| Riikliku abi viitenumber | SA.36382 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | WIEN
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | MA 5 der Stadt Wien |
| Ebendorferstraße 2, 1082 Wien |
| www.wien.gv.at |

Riikliku abi viitenumber

SA.36382 (13/X)

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

WIEN

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

MA 5 der Stadt Wien

Ebendorferstraße 2, 1082 Wien

www.wien.gv.at

Abimeetme nimetus

WIEN WORK — Integrativer Betrieb, Förderung Ausbildungs- und Produktionsstätte für behinderte Personen, Förderung gem. Art 42 AGVO

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Beschluss des Wiener Gemeinderates vom 1.3.2013, siehe beigefügte Anlagen

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 1.3.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

suurettevõte – Wien Work – Integrative Betriebe und AusbildungsGmbH, Gemeinnützige GmbH., Unterneghmensgegenstand:

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 5,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 5,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 42)

81 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

https://www.wien.gv.at/infodat/ergdt?detvid=103242

| Riikliku abi viitenumber | SA.36383 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Liikmesriigi antud number | N/A |
| Piirkonna nimi (NUTS) | NORTHERN IRELAND
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Department of Agriculture and Rural Development (Northern Ireland) |
| DARD Science, Evidence and Innovation Policy Division |
| Room 359 |
| Dundonald House |
| Belfast |
| BT4 3SB |
| http://www.dardni.gov.uk/ |

Riikliku abi viitenumber

SA.36383 (13/X)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Liikmesriigi antud number

N/A

Piirkonna nimi (NUTS)

NORTHERN IRELAND

Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Department of Agriculture and Rural Development (Northern Ireland)

DARD Science, Evidence and Innovation Policy Division

Room 359

Dundonald House

Belfast

BT4 3SB

http://www.dardni.gov.uk/

Abimeetme nimetus

Agricultural Research and Development Scheme (Northern Ireland) 2013 — 2020

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

| | Agriculture Act (Northern Ireland) 1949 |
| --- | --- |

Agriculture Act (Northern Ireland) 1949

| | Agriculture (Northern Ireland) Order 2004 |
| --- | --- |

Agriculture (Northern Ireland) Order 2004

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.4.2013-31.3.2020

Sektorid

Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

GBP 1,00 (miljonites)

Tagatised

GBP 1,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 34)

100 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.dardni.gov.uk/index/strategies-reports-accounts/dard-research-section/agriculture-research-and-development-scheme.htm

| Riikliku abi viitenumber | SA.36496 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | NIEDEROESTERREICH
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Amt der NÖ Landesregierung |
| Landhausplatz 1, 3109 St. Pölten |
| www.noel.gv.at bzw. www.nafes.at |

Riikliku abi viitenumber

SA.36496 (13/X)

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

NIEDEROESTERREICH

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Amt der NÖ Landesregierung

Landhausplatz 1, 3109 St. Pölten

www.noel.gv.at bzw. www.nafes.at

Abimeetme nimetus

Neufassung der NAFES-Förderungsrichtlinien

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

NAFES Förderrichtlinien (Kennzeichen: RU2-N-133/077-2012 — Beschluß der Landesregierung)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

26.2.2013-31.12.2017

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 1,20 (miljonites)

Tagatised

EUR 1,20 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abikava

20 %

0 %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.nafes.at |
| --- | --- |

http://www.nafes.at

| | http://www.nafes.at/foerderung/formulare_und_leitfaeden — siehe „Förderrichtlinie“ |
| --- | --- |

http://www.nafes.at/foerderung/formulare_und_leitfaeden — siehe „Förderrichtlinie“

| Riikliku abi viitenumber | SA.36505 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Liikmesriigi antud number | GR |
| Piirkonna nimi (NUTS) | KENTRIKI MAKEDONIA, DYTIKI ELLADA, ATTIKI
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | GENERAL SECRETARIAT FOR RESEARCH AND TECHNOLOGY |
| 14-18 MESOGEION AV |
| 115 10 ATHENS |
| GREECE |
| http:/www.gsrt.gr |

Riikliku abi viitenumber

SA.36505 (13/X)

Liikmesriik

Kreeka

Liikmesriigi antud number

GR

Piirkonna nimi (NUTS)

KENTRIKI MAKEDONIA, DYTIKI ELLADA, ATTIKI

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

GENERAL SECRETARIAT FOR RESEARCH AND TECHNOLOGY

14-18 MESOGEION AV

115 10 ATHENS

GREECE

http:/www.gsrt.gr

Abimeetme nimetus

Funding of Research Proposals Positively Evaluated under the 5th Call of ERC Grant Schemes

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Law 1514/1985 and its amendment,

Law 3614/07 and its amendments,

Ministerial Decision 14053/EIS 1749/27.3.2008 (FEK – Official Journal of Greek Government – 540/Β/27.3.2008) and its amendments (43804/ΕΥΤΗΥ 2041/7.9.2009 – FEK 1957/Β/9.9.2009), 28020/ΕΥΤΗΙ 1212/30.6.2010 – FEK 1088/Β/19.7.2010), 5058/EYTHI 138/5-2-13 (FEK 292/Β/13.2.2013)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

20.3.2013-31.12.2015

Sektorid

Teadus- ja arendustegevus

Abisaaja liik

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 0,83 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,83 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

ESF – EUR 2,07 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

40 %

0 %

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

100 %

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

65 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.gsrt.gr/central.aspx?sId=108I334I1106I646I444510&olID=671&neID=673&neTa=1_300_1&ncID=0&neHC=0&tbid=0&lrID=2&oldUIID=aI671I0I108I334I1106I0I2&actionID=load&JScript=1

Δράσεις Ενίσχυσης Ε&Τ › Τρέχουσες Εθνικές Δράσεις › Ενεργές προκηρύξεις ΕΣΠΑ

| Riikliku abi viitenumber | SA.36530 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Liikmesriigi antud number | NLD |
| Piirkonna nimi (NUTS) | OVERIJSSEL
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Provincie Overijssel |
| Postbus 10078 |
| 8000 GB Zwolle |
| www.overijssel.nl |

Riikliku abi viitenumber

SA.36530 (13/X)

Liikmesriik

Madalmaad

Liikmesriigi antud number

NLD

Piirkonna nimi (NUTS)

OVERIJSSEL

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Provincie Overijssel

Postbus 10078

8000 GB Zwolle

www.overijssel.nl

Abimeetme nimetus

Rijden op groen gas en electriciteit (aanschaf vrachtwagens)

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Subsidieregeling Rijden op groen gas en electriciteit, in werking treding op 4 april 2013.

Publicatie Provinciaal blad nr. 2013/0115269

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

4.4.2013-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 0,55 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,55 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad (artikkel 19)

3 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.overijssel.nl/loket/provinciale/uitvoeringsbesluit_subsidies_overijssel_2011 |
| --- | --- |

http://www.overijssel.nl/loket/provinciale/uitvoeringsbesluit_subsidies_overijssel_2011

| | www.overijssel.nl, loket, provinciale regelingen, uitvoeringsbesluit subsidies Overijssel 2011, Hoofdstuk 8, paragraaf 8.11 |
| --- | --- |

www.overijssel.nl, loket, provinciale regelingen, uitvoeringsbesluit subsidies Overijssel 2011, Hoofdstuk 8, paragraaf 8.11

| Riikliku abi viitenumber | SA.36540 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | MERZIG-WADERN
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | EVTZ Interreg IV A Großregion |
| Préfecture de la Région Lorraine |
| SGAR — Direction des Affaires Européennes |
| GECT – Autorité de gestion Programme Interreg IV A Grande Région |
| 36 place Saint Thiébault |
| BP 71014 |
| F-57034 METZ Cedex 1 |
| www.interreg-4agr.eu |

Riikliku abi viitenumber

SA.36540 (13/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

MERZIG-WADERN

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

EVTZ Interreg IV A Großregion

Préfecture de la Région Lorraine

SGAR — Direction des Affaires Européennes

GECT – Autorité de gestion Programme Interreg IV A Grande Région

36 place Saint Thiébault

BP 71014

F-57034 METZ Cedex 1

www.interreg-4agr.eu

Abimeetme nimetus

Initiative Précise: Initiative zur Optimierung der präzisen elektrochemischen Prozesse für industrielle Serienfertigung in der Großregion

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Gesetz Nr. 938 betreffend Haushaltsordnung des Saarlandes (LHO) Vom 3. November 1971 in der Fassung der Bekanntmachung vom 5. November 1999 (Amtsbl. des Saarlandes 2000 S. 194), zuletzt geändert durch Art. 5 des Gesetzes vom 1. Dezember 2011 (Amtsbl. des Saarlandes I S. 556)

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 22.11.2012

Sektorid

Muude kraanide ja ventiilide tootmine

Abisaaja liik

VKEd – MHA Zentgraf GmbH & Co.KG

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 0,20 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,20 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

103 GR 1 1 223 – EUR 0,20 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.interreg-4agr.eu/de/projet-liste.php#

| Riikliku abi viitenumber | SA.36551 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | ITD5 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | EMILIA-ROMAGNA
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Direzione Attività Produttive, Commercio e Turismo della Regione Emilia-Romagna/Direzione Generale A |
| Direzione Attività Produttive: Viale Aldo Moro, 44 — 40127 Bologna |

Riikliku abi viitenumber

SA.36551 (13/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

ITD5

Piirkonna nimi (NUTS)

EMILIA-ROMAGNA

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Direzione Attività Produttive, Commercio e Turismo della Regione Emilia-Romagna/Direzione Generale A

Direzione Attività Produttive: Viale Aldo Moro, 44 — 40127 Bologna

| Direzione Ambiente: Viale Aldo Moro n. 8 — 40127 Bologna |
| --- |
| http://fesr.regione.emilia-romagna.it/che-cose-il-por-fesr/assi-pagine/asse-3-qualificazione-energetico-ambientale-e-sviluppo-sostenibile |
| www.ermesambiente.it |

Direzione Ambiente: Viale Aldo Moro n. 8 — 40127 Bologna

http://fesr.regione.emilia-romagna.it/che-cose-il-por-fesr/assi-pagine/asse-3-qualificazione-energetico-ambientale-e-sviluppo-sostenibile

www.ermesambiente.it

Abimeetme nimetus

POR FESR 2007-2013 — Asse III, Attività III 1.2 e Piano di Azione ambientale per un futuro sostenibile 2008-2010: Modalità e criteri per la concessione di contributi finalizzati alla rimozione dell’amianto dagli edifici, la coibentazione degli edifici e l’installazione di pannelli solari fotovoltaici

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Delibera della Giunta Regionale del 10 gennaio 2011 n. 15 pubblicata sul BURER n. 14 del 27 gennaio 2011 (parte seconda)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

15.11.2012-30.9.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 1,02 (miljonites)

Tagatised

EUR 1,02 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

POR FESR «Competitività regionale e occupazione» 2007-2013 regione Emilia-Romagna

Decisione C(2007) 3875 – 7.8.2007

Codice CCI n. 2007 IT 16 2 PO 002 – EUR 0,33 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 %

0 %

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel(artikkel 18)

45 %

0 %

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

45 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://fesr.regione.emilia-romagna.it/finanziamenti/bandi/bando-fotovoltaico-amianto

| Riikliku abi viitenumber | SA.36555 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Liikmesriigi antud number | Subsidie Energiesprong Flevogebouw |
| Piirkonna nimi (NUTS) | OVERIJSSEL
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW |
| Postbus 20011 |
| 2500 EA Den Haag |
| email: angelique.herwijnen@minbzk.nl |
| www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk |

Riikliku abi viitenumber

SA.36555 (13/X)

Liikmesriik

Madalmaad

Liikmesriigi antud number

Subsidie Energiesprong Flevogebouw

Piirkonna nimi (NUTS)

OVERIJSSEL

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW

Postbus 20011

2500 EA Den Haag

email: angelique.herwijnen@minbzk.nl

www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk

Abimeetme nimetus

Subsidie energiesprong Consortium Flevogebouw Zwolle

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 18.4.2013

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020333/geldigheidsdatum_18-04-2013

Regeling Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 18.4.2013

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020311/geldigheidsdatum_18-04-2013

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 21.2.2013

Sektorid

Torustiku, kütte- ja kliimaseadmete paigaldus, Hoonestusprojektide arendus, Elamute ja mitteeluhoonete ehitus

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte – Bemog Projectontwikkeling; Nikkels Bouwbedrijf; Seinen Energy solutions; Brenorm Installatiegroep

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 0,18 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,18 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

40 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/besluiten/2013/03/14/beschikking-subsidie-energiesprong-flevogebouw.html

| Riikliku abi viitenumber | SA.36572 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | ES51 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | CATALUNA
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Departamento de Empresa y Ocupación; Dirección general de Economía Social y Cooperativa i Trabajo Au |
| Sepúlveda, 148-150 08011 Barcelona |
| http://www.gencat.cat/temes/cat/treball.htm |

Riikliku abi viitenumber

SA.36572 (13/X)

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

ES51

Piirkonna nimi (NUTS)

CATALUNA

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Departamento de Empresa y Ocupación; Dirección general de Economía Social y Cooperativa i Trabajo Au

Sepúlveda, 148-150 08011 Barcelona

http://www.gencat.cat/temes/cat/treball.htm

Abimeetme nimetus

Acciones relativas a las unidades de apoyo a la actividad profesional en el marco de servicios de ayuda personal y social a las personas con discapacidad en los centros especiales de empleo.

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden EMO/66/2012, de 21 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de subvenciones destinadas a la realización de acciones relativas a las unidades de apoyo a la actividad profesional en el marco de los servicios de ajuste personal y social de las personas con discapacidad en los centros especiales de empleo, y se abre la convocatoria para el año 2012.

RESOLUCIÓN EMO/577/2013, de 19 de marzo, de convocatoria para el año 2013

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2012-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 41,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 41,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 42)

70 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6095/1232356.pdf |
| --- | --- |

http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6095/1232356.pdf

| | http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6341/1291415.pdf |
| --- | --- |

http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6341/1291415.pdf

| Riikliku abi viitenumber | SA.36583 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Hungary
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Garantiqa Hitelgarancia Zrt. |
| 1082 Budapest, Kisfaludy u. 32. |
| www.garantiqa.hu |

Riikliku abi viitenumber

SA.36583 (13/X)

Liikmesriik

Ungari

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Hungary

Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Garantiqa Hitelgarancia Zrt.

1082 Budapest, Kisfaludy u. 32.

www.garantiqa.hu

Abimeetme nimetus

A Garantiqa Hitelgarancia Zrt által kezességvállalási díj csökkentése formájában nyújtott beruházási támogatás

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről,

2012. évi CCIV törvény a Magyar Köztársaság 2013. évi költségvetéséről,

48/2002. (XII.28) PM rendelet a költségvetési viszontgaranciavállalásának és érvényesítésének részletes szabályairól

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

13.5.2009-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

HUF 6 000,00 (miljonites)

Tagatised

HUF 6 000,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Tagatis

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad (artikkel 19)

35 %

20 %

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

60 %

20 %

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 %

20 %

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

100 %

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

20 %

Abikava

50 %

20 %

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel(artikkel 18)

35 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0800102.TV |
| --- | --- |

http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0800102.TV

| | http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200204.TV |
| --- | --- |

http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200204.TV

| | http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92922 |
| --- | --- |

http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92922

| | http://www.garantiqa.hu/hu/letoltheto-dokumentumok/uzletszabalyzataink |
| --- | --- |

http://www.garantiqa.hu/hu/letoltheto-dokumentumok/uzletszabalyzataink

| | http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92920 |
| --- | --- |

http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92920

| Riikliku abi viitenumber | SA.36607 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | GALICIA
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Instituto Enerxético de Galicia (Inega) |
| C/ Avelino Pousa Antelo, núm. 5 |
| 15707 (San Lázaro) |
| Santiago de Compostela (A Coruña) |
| http://www.inega.es/?idioma=es |

Riikliku abi viitenumber

SA.36607 (13/X)

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

GALICIA

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Instituto Enerxético de Galicia (Inega)

C/ Avelino Pousa Antelo, núm. 5

15707 (San Lázaro)

Santiago de Compostela (A Coruña)

http://www.inega.es/?idioma=es

Abimeetme nimetus

Ayudas del Inega para proyectos de energías renovables

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Resolución de 9 de abril de 2013 [Diario Oficial de Galicia (DOG) núm.73, de 16 de abril] por la que se establecen las bases reguladoras y se anuncia la convocatoria de subvenciones para el año 2013 a proyectos de energías renovables, con financiación procedente de fondos comunitarios derivados del Programa Operativo Feder Galicia 2007-2013

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

22.4.2013-31.10.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 2,10 (miljonites)

Tagatised

EUR 2,10 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Feder 2007-2013 – EUR 1,10 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.xunta.es/dog/Publicados/2013/20130416/AnuncioO3G1-090413-0001_es.pdf

| Riikliku abi viitenumber | SA.36611 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | 612-40306-BY/0008 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | BAYERN
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Technologie- und Förderzentrum im Kompetenzzentrum für Nachwachsende Rohstoffe |
| Schulgasse 18, |
| 94315 Straubing |
| www.tfz.bayern.de |

Riikliku abi viitenumber

SA.36611 (13/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

612-40306-BY/0008

Piirkonna nimi (NUTS)

BAYERN

Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Technologie- und Förderzentrum im Kompetenzzentrum für Nachwachsende Rohstoffe

Schulgasse 18,

94315 Straubing

www.tfz.bayern.de

Abimeetme nimetus

Bayern: Demonstrationsmaßnahmen zur Nutzung von Biomasse als regenerativer Energieträger (BioSol)

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Richtlinie zur Förderung von Demonstrationsvorhaben zur Nutzung von Biomasse als regenerativer Energieträger (BioSol),

Art. 23 und 44 der Bayerischen Haushaltsordnung und die Verwaltungsvorschriften hierzu.

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.5.2013-30.6.2014

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 0,70 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,70 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

30 %

10 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.stmelf.bayern.de/mam/cms01/agrarpolitik/dateien/b_rili_biosol_2013.pdf

| Riikliku abi viitenumber | SA.36747 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | UNITED KINGDOM
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad,Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW |
| https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview |

Riikliku abi viitenumber

SA.36747 (13/X)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

UNITED KINGDOM

Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad,Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW

https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview

Abimeetme nimetus

Amalgamation of all previous and future phases of

Renewable Heat Premium Payment – Social Housing Competitions

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Section 153 of Environmental Protection Act 1990

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

SA.36747 replaces SA.34995, SA.35310, SA.34994, SA.35312, SA.34795, SA.34996 and SA.35311.

Kestus

15.8.2011-30.6.2014

Sektorid

Torustiku, kütte- ja kliimaseadmete paigaldus

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

GBP 23,22 (miljonites)

Tagatised

GBP 23,22 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

60 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/62

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2013/C 190/03)

Abi nr: SA.36717 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta (ACGA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta para el mantenimiento del libro genealógicoy el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: EUR 0,01 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 18.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Seakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acga.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36718 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Cabra Bermeya (ACRIBER)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Cabra Bermeya para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: EUR 0,01 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 18.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Lamba- ja kitsekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acriber.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36719 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Ayudas al sector ganadero en forma de servicios prestados por Asturiana de Control Lechero, Cooperativa Limitada (ASCOL)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Cooperativa Asturiana de Control Lechero (ASCOL) para el desarrollo de un programa de mejora genética de la cabaña ganadera asturiana de raza firsona durante el año 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,44 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 14.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Piimakarjakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 – Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 – Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/ascol.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36720 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación española de criadores de ganado vacuno selecto de raza Asturiana de los Valles (ASESAVA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación española de criadores de ganado vacuno selecto de raza Asturiana de los Valles para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de mejora genética de dicha raza en 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,48 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 14.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Muu veislaste ja pühvlikasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/aseava.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36721 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación Española de Criadores de Ganado Vacuno Selecto de raza Asturiana de la Montaña (ASEAMO)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación Española de Criadores de Ganado Vacuno Selecto de raza Asturiana de la Montaña para el mantenimiento del libro genealógico y del desarrollo de un programa de conservación de dicha raza en 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,13 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 14.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Muu veislaste ja pühvlikasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/aseamo.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36722 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza durante 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: EUR 0,03 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 18.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Lamba- ja kitsekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 – Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 – Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acoxa.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36723 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Pita Pinta Asturiana (ACPPA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Pita Pinta Asturiana para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,01 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 14.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Kodulinnukasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acppa.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.36724 (13/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Ponis de Raza Asturcón (ACPRA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Ponis de Raza Asturcón para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,13 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 14.6.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Hobuse- ja muude hobuslaste kasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo – ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo – ASTURIAS

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acpra.pdf

Muu teave: —

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/65

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/C 190/04)

| Riikliku abi viitenumber | SA.36385 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Läti |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Latvia
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | valsts aģentūra “Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra” |
| Pērses iela 2, Rīga, Latvija, LV-1442 |
| www.liaa.gov.lv |

Riikliku abi viitenumber

SA.36385 (13/X)

Liikmesriik

Läti

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Latvia

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

valsts aģentūra “Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra”

Pērses iela 2, Rīga, Latvija, LV-1442

www.liaa.gov.lv

Abimeetme nimetus

Atbalsts darba vietu radīšanai

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

2012.gada 13.marta Ministru kabineta noteikumi Nr.179 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma 1.3.1.1.6.apakšaktivitāti “Atbalsts darba vietu radīšanai” ”

Darbības programma “Cilvēkresursi un nodarbinātība” (638. – 641. punkts)

Darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājums (208.7. – 208.12. punkts)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.11.2012-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

LVL 7,00 (miljonites)

Tagatised

LVL 7,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Komisijas lēmums 18.12.2007 ar ko pieņem darbības programmu Kopienas palīdzībai no Eiropas Sociālā fonda atbilstīgi konverģences mērķim Latvijas reģionos CCI 2007LV051PO001. – LVL 3,00 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

50 %

0 %

Abikava

50 %

0 %

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

25 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.likumi.lv/doc.php?id=246032#top

| Riikliku abi viitenumber | SA.36580 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | DEUTSCHLAND
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad,Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | KfW Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt |
| www.kfw.de |

Riikliku abi viitenumber

SA.36580 (13/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

DEUTSCHLAND

Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad,Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

KfW Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt

www.kfw.de

Abimeetme nimetus

KfW-Programm Erneuerbare Energien „Speicher”

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

KfW-Gesetz, BGBI. I S.2427, Programmmerkblatt „KfW-Programm Erneuerbare Energien,Speicher’

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.5.2013-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 25,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 25,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus, Sooduslaen

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

https://www.kfw.de/media/pdf/download_center/foerderprogramme__inlandsfoerderung_/pdf_dokumente_2/6000002700_M_275_Speicher.pdf

| Riikliku abi viitenumber | SA.36584 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | ABRUZZO
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA – ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Riikliku abi viitenumber

SA.36584 (13/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

ABRUZZO

Artikkel 107 lõige 3 punkt c,Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA – ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Abimeetme nimetus

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI – TITOLO IV PROGETTI DI RICERCA INDUSTRIALE E SVILUPPO SPERIMENTALE

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

PAR FA ABRUZZO 2007-2013 APPROVATO CON D.G.R. N. 458 DEL 4 LUGLIO 2011 E MODIFICATO CON D.G.R. N. 556 DELL'8 AGOSTO 2011 CON ALLEGATO A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE DEL 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012.

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

29.3.2013-30.6.2014

Sektorid

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 10,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 10,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

| Riikliku abi viitenumber | SA.36585 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | ABRUZZO
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA – ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Riikliku abi viitenumber

SA.36585 (13/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

ABRUZZO

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA – ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Abimeetme nimetus

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI – TITOLO III PROGETTI RELATIVI AD INVESTIMENTI IN AREE DIVERSE DA QUELLE DI CUI ALL'ART. 107 3, C) TFUE

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

PAR FAS ABRUZZO 2007-2013 APPROVATO CON D.G.R. N. 458 DEL 4 LUGLIO 2011 E MODIFICATO CON D.G.R. N. 556 DELL'8 AGOSTO 2011 CON ALLEGATO A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

29.3.2013-30.6.2014

Sektorid

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 10,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 10,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

| Riikliku abi viitenumber | SA.36586 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | ABRUZZO
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA – ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Riikliku abi viitenumber

SA.36586 (13/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

ABRUZZO

Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

GIUNTA REGIONALE – DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA – ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Abimeetme nimetus

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI – TITOLO II – PROGETTI RELATIVI AD INVESTIMENTI NELLE AREE 107 3, C) TFUE

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

PAR FAS ABRUZZO 2007-2013

APPROVATO CON D.G.R. n.458 del 4 luglio 2011

E MODIFICATO CON D.G.R. n.556 dell'8 Agosto 2011 con allegato A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE DEL 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

29.3.2013-30.6.2014

Sektorid

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 10,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 10,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abikava

15 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 190/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 190/70

---

RIIGIABI – KREEKA VABARIIK

Riigiabi nr SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) – Riigiabi äriühingule Hellenic Postbank S.A. sildpanga „New Postbank S.A.” asutamise ja kapitaliseerimise teel

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/C 190/05)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 6. mai 2013. aasta kirjas teatas komisjon Kreeka Vabariigile oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud abimeetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Asjaomased märkused edastatakse Kreeka Vabariigile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

MENETLUSED

Kreeka ametiasutused asutasid 18. jaanuaril 2013 ajutise krediidiasutuse New TT Hellenic Postbank S.A. (New TT). Endise ettevõtja TT Hellenic Postbank S.A. (TT) ladus majandustegevus anti üle uuele ettevõtjale New TT. Sellega seoses sai ettevõtja New TT Kreeka Finantsstabiilsuse Fondist (HFSF) riigiabi 4,6 miljardit eurot.

Lisaks sai TT 25. mail 2009 Kreeka abikava (1) raames 224,96 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. Riigiabi juhtumit SA.34115 (2012/NN) käsitlevas 16. mai 2012. aasta otsuses (2) seoses 2011. aasta detsembris teostatud T Bank S.A. kriisilahendusega kiitis komisjon heaks pangakriisi lahendamise jaoks kuueks kuuks antava abi (ligikaudu 678 miljonit eurot), mis on ühisturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti b alusel.

KOMISJONI MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSEKS OLEVATE MEETMETE KIRJELDUS

Esiteks andis HFSF 18. jaanuaril 2013 ettevõtjale New TT 500 miljoni euro suuruse algkapitali.

Teiseks, kuna ettevõtjalt TT uuele ettevõtjale New TT üleantud tegevus hõlmas vähem varasid kui kohustusi, andis HFSF New TT-le rahaliste vahendite puudujäägi katmiseks 4,1 miljardi euro väärtuses Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) võlakirju.

Kolmandaks sai TT 25. mail 2009 Kreeka abikava raames 224,96 miljoni euro suuruse kapitalisüsti.

Neljandaks alustas Kreeka keskpank (Bank of Greece) 17. detsembril 2011 T Bank'i pangakriisi lahendamist, andes korralduse anda selle varad ja kohustused üle TT-le. Kuna üleantud kohustuste väärtus oli suurem kui üleantud varade väärtus, kaeti rahaliste vahendite puudujääk 676 956 514 eurot Kreeka Hoiuste ja Investeeringute Tagamise Fondi (Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund – HDIGF) kriisilahenduskava vastavate sätete alusel.

MEETMETE HINDAMINE

Esiteks, seoses i) 0,5 miljardi euro suuruse kapitalisüstiga ja ii) HFSF poolt 4,1 miljardi euro ulatuses rahaliste vahendite puudujäägi katmisega New TT kasuks, on komisjon seisukohal, et mõlemat abimeedet saab käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teiseks, väitis komisjon seoses TT rekapitaliseerimisega 2009. aastal oma otsuses, milles kiideti heaks abikava, (3) et rekapitaliseerimine kõnealuse kava raames on riigiabi. Kolmandaks, seoses T Bank'ile pangakriisi lahendamiseks antud abiga tõendas komisjon oma 16. mai 2012. aasta otsuses, (4) et HDIGFi kriisilahenduskava raames sekkumine kujutab endast riigiabi.

Meetmete hindamise õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

Eespool nimetatud meetmete ja artikli 107 lõike 3 punkti b kokkusobivuse hindamisel toetub komisjon pangandusteatise, (5) rekapitaliseerimisteatise (6) ja ümberkorraldamisteatise (7) õiguslikule alusele.

Meetmete kokkusobivuse koha pealt leiab komisjon, et kapitalisüst ning New TT-le rahaliste vahendite puudujäägi katmine on asjakohane päästmisabi selleks, et saavutada eesmärk – taastada Kreeka pangandussüsteemi ja kogu majanduse finantsstabiilsus. Praeguses etapis on aga komisjon hakanud kahtlema, kas 4,6 miljardit eurot (0,5 miljardit eurot kapitalina ja 4,1 miljardit eurot nn finantseerimisvajaku katmiseks) on minimaalne vajalik summa ning kutsub huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuses küsimuses. Lisaks leiab komisjon, et mõlemad meetmed on lühiajalise päästmisabina proportsionaalsed, kuid nõuab, et kiiresti võetaks meetmeid, millega tagatakse, et abi ei kasutata selleks, et rahastada majanduskasvu või selliseid meetmeid, mis ei ole tingimata vajalikud majanduse elujõulisuse taastamiseks.

Mis puutub ümberkorraldamisteatises osutatud pikaajalise elujõulisuse taastamisse, siis on komisjonil kahtlusi, kas New TT on iseseisvalt võimeline taastama oma pikaajalise elujõulisuse, nagu on kavandatud ümberkorralduskavas, mis esitati komisjonile 29. jaanuaril 2013 ja mida ajakohastati 2013. aasta märtsis. Ümberkorralduskavas esitatud meetmed selle kohta, kuidas tulevikus tagada kasumi saamine, näivad olevat väga piiratud. Need kahtlused on eelkõige seotud sellega, et töötajate ja filiaalide arvu vähendamine on jäänud tagasihoidlikuks ning võimalikke koostoimeid on kasutatud vähe, st T Bank'i täieliku integreerimisega. Sellega seoses kahtleb komisjon, kas New TT-l on vahendeid, et saavutada ümberkorraldamiskavas seatud eesmärgid ning veelgi täpsemalt, et saavutada kavandatud tulevane kasum. Seepärast on oht, et New TT jääbki pidevalt riigiabi saavaks sildpangaks. Seetõttu on komisjon praegu seisukohal, et TT taasintegreerimine suuremasse elujõulisse finantsasutusse suurendaks New TT elujõulisuse väljavaateid. Komisjon kutsub huvitatud isikuid avaldama arvamust kõnealuste kahtluste kohta.

Vaadeldes koormuse jagamist ja abi piiramist minimaalselt vajaliku summaga, on komisjonil kahtlusi, kas abi piirdub minimaalselt vajaliku summaga. Eelkõige kahtleb komisjon, kas ümberkorralduskulud piirduvad minimaalselt vajaliku summaga, sest New TT on vaja ümber korraldada iseseisvaks üksuseks, mistõttu ümberkorralduskulud suurenevad. Komisjon kutsub huvitatud isikuid avaldama arvamust kõnealuse küsimuse kohta.

Lisaks täheldab komisjon, et suur osa viimastel aastatel TT-le tekkinud kahjumist tuleneb riigi kasuks võlanõude loobumisest, s.t avaliku sektori osalusest ja sellest, et Kreeka riigivõlakirju müüdi 2012. aasta lõpus riigile nimiväärtusest palju madalama hinnaga. Kõnealuseid meetmeid võiks pidada võrdväärseks sellega, kui TT maksnuks riigile, ja seega võiksid need õigustada madalamat tasu rekapitaliseerimisabilt, mida riik seejärel andis, et katta kapitali puudujääke, mis tulenesid riigi kasuks võlanõude loobumisest. Huvitatud isikuid kutsutakse üles kõnealust arvamust kommenteerima.

Konkurentsi moonutamise suhtes võib täheldada, et arvestades tema suurust, oli TT-l palju rohkem Kreeka riigivõlakirju kui teistel Kreeka pankadel. Praeguses etapis leiab komisjon, et sellises ulatuses investeering kõnealustesse võlakirjadesse võis endast kujutada ebakohast riskide võtmist. Komisjon kutsub huvitatud isikuid avaldama arvamust ka kõnealuse küsimuse kohta.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

„The Commission wishes to inform the Hellenic Republic that, having examined the information supplied by your authorities on the aid measures referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union ("TFEU").

1.   PROCEDURE

| (1) | On 19 November 2008 (8), the Commission approved the Greek support measures for the credit institutions designed to ensure the stability of the Greek financial system (the "Scheme"). |
| --- | --- |

(1)

On 19 November 2008 (8), the Commission approved the Greek support measures for the credit institutions designed to ensure the stability of the Greek financial system (the "Scheme").

| (2) | On 25 May 2009, TT Hellenic Postbank S.A. ("TT") received a capital injection of EUR 224.96 million under the Scheme. |
| --- | --- |

(2)

On 25 May 2009, TT Hellenic Postbank S.A. ("TT") received a capital injection of EUR 224.96 million under the Scheme.

| (3) | The Greek authorities submitted information to the Commission on TT in February, March, May and June 2010. |
| --- | --- |

(3)

The Greek authorities submitted information to the Commission on TT in February, March, May and June 2010.

| (4) | By letter of 30 June 2010, the Commission's services requested the restructuring plan for TT to be submitted by 1 September 2010. |
| --- | --- |

(4)

By letter of 30 June 2010, the Commission's services requested the restructuring plan for TT to be submitted by 1 September 2010.

| (5) | By letter of 22 July 2010, the Greek authorities requested an extension of the deadline for the submission of the restructuring plan until 30 September 2010. The Commission services agreed to the extension of the deadline on 23 August 2010. |
| --- | --- |

(5)

By letter of 22 July 2010, the Greek authorities requested an extension of the deadline for the submission of the restructuring plan until 30 September 2010. The Commission services agreed to the extension of the deadline on 23 August 2010.

| (6) | On 1 October 2010, the Greek authorities submitted the initial restructuring plan for TT. |
| --- | --- |

(6)

On 1 October 2010, the Greek authorities submitted the initial restructuring plan for TT.

| (7) | The restructuring plan was discussed between the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between October 2010 and May 2011, in particular - amongst others - on 6 and 14 October 2010, 8 November 2010, 27 December 2010, 26 January 2011, 23 March 2011 and 13 April 2011. |
| --- | --- |

(7)

The restructuring plan was discussed between the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between October 2010 and May 2011, in particular - amongst others - on 6 and 14 October 2010, 8 November 2010, 27 December 2010, 26 January 2011, 23 March 2011 and 13 April 2011.

| (8) | On 17 December 2011, the Bank of Greece ("BoG") proceeded with the resolution of T Bank S.A. ("T Bank") by ordering a transfer of its good assets and liabilities to TT, which was already a shareholder of T Bank (holding around 32.9 % of its shares). |
| --- | --- |

(8)

On 17 December 2011, the Bank of Greece ("BoG") proceeded with the resolution of T Bank S.A. ("T Bank") by ordering a transfer of its good assets and liabilities to TT, which was already a shareholder of T Bank (holding around 32.9 % of its shares).

| (9) | In March 2012, Greece and the EU/ECB/IMF updated the Memorandum of Economic and Financial Policies ("MEFP"). The MEFP sets out, among other economic and financial policies, that the Greek authorities have initiated an orderly resolution of TT through a Purchase and Assumption ("P&A") transaction. TT had been classified as non-viable in the framework of the viability assessment of all the Greek banks carried out by the BoG and its advisors, in consultation with the EU/ECB/IMF. |
| --- | --- |

(9)

In March 2012, Greece and the EU/ECB/IMF updated the Memorandum of Economic and Financial Policies ("MEFP"). The MEFP sets out, among other economic and financial policies, that the Greek authorities have initiated an orderly resolution of TT through a Purchase and Assumption ("P&A") transaction. TT had been classified as non-viable in the framework of the viability assessment of all the Greek banks carried out by the BoG and its advisors, in consultation with the EU/ECB/IMF.

| (10) | By decision of 16 May 2012 in State aid case SA.34115 (2012/NN) on the Resolution of T Bank (9), the Commission authorised an intervention by the Resolution scheme of the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund ("HDIGF") for an amount of EUR 676 956 514 as compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of six months. In that decision, the Commission required the Greek authorities to submit an updated restructuring plan for TT within six months. That plan was to take into account the integration of T Bank's activities into TT. In the decision of 16 May 2012 the Commission could not definitively conclude on the compatibility of the resolution aid to T Bank since the buyer of the bank's activities – TT – was itself an aided bank on which the Commission had not yet taken a decision on its restructuring, as well as on the restoration of TT's long-term viability. The Commission could therefore not conclude on whether the transfer of T Bank to TT was an adequate way to restore the viability of the transferred entity. |
| --- | --- |

(10)

By decision of 16 May 2012 in State aid case SA.34115 (2012/NN) on the Resolution of T Bank (9), the Commission authorised an intervention by the Resolution scheme of the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund ("HDIGF") for an amount of EUR 676 956 514 as compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of six months. In that decision, the Commission required the Greek authorities to submit an updated restructuring plan for TT within six months. That plan was to take into account the integration of T Bank's activities into TT. In the decision of 16 May 2012 the Commission could not definitively conclude on the compatibility of the resolution aid to T Bank since the buyer of the bank's activities – TT – was itself an aided bank on which the Commission had not yet taken a decision on its restructuring, as well as on the restoration of TT's long-term viability. The Commission could therefore not conclude on whether the transfer of T Bank to TT was an adequate way to restore the viability of the transferred entity.

| (11) | Further correspondence took place between the Greek authorities and the Commission services between May and December 2012. |
| --- | --- |

(11)

Further correspondence took place between the Greek authorities and the Commission services between May and December 2012.

| (12) | In January 2013, the Greek authorities submitted a draft restructuring plan for a bridge bank of TT. Due to the absence of buyers for TT, no P&A transaction (as envisaged in the MEFP) could take place and the creation of a bridge bank was considered as the only remaining solution for the resolution of TT. The bridge bank received aid from the Hellenic Financial Stability Fund (10) ("HFSF") which (a) covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter and (b) provided the bridge bank with initial share capital. |
| --- | --- |

(12)

In January 2013, the Greek authorities submitted a draft restructuring plan for a bridge bank of TT. Due to the absence of buyers for TT, no P&A transaction (as envisaged in the MEFP) could take place and the creation of a bridge bank was considered as the only remaining solution for the resolution of TT. The bridge bank received aid from the Hellenic Financial Stability Fund (10) ("HFSF") which (a) covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter and (b) provided the bridge bank with initial share capital.

| (13) | The establishment of the bridge bank and its restructuring plan were discussed by the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between January and March 2013, in particular - amongst others – on 8, 11, 15, 22, 23 and 30 January and 12 March 2013. |
| --- | --- |

(13)

The establishment of the bridge bank and its restructuring plan were discussed by the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between January and March 2013, in particular - amongst others – on 8, 11, 15, 22, 23 and 30 January and 12 March 2013.

| (14) | For reasons of urgency, the Hellenic Republic exceptionally accepts that the present decision is adopted in the English language. |
| --- | --- |

(14)

For reasons of urgency, the Hellenic Republic exceptionally accepts that the present decision is adopted in the English language.

2.   DESCRIPTION

2.1   TT Hellenic Postbank S.A.

| (15) | TT was established in 1902 under the framework of the Hellenic Post Office Organisation. Until 2006, TT was a State-controlled special credit institution with activities limited to the granting of mortgages and consumer loans to public servants and publicly-owned companies. After having acquired a banking licence in 2006, TT expanded its activities to corporate finance and retail lending. In the same year, TT became listed on the Athens Stock Exchange through a public offering of 34.84 % of its existing shares. The Hellenic Republic remained its largest shareholder. |
| --- | --- |

(15)

TT was established in 1902 under the framework of the Hellenic Post Office Organisation. Until 2006, TT was a State-controlled special credit institution with activities limited to the granting of mortgages and consumer loans to public servants and publicly-owned companies. After having acquired a banking licence in 2006, TT expanded its activities to corporate finance and retail lending. In the same year, TT became listed on the Athens Stock Exchange through a public offering of 34.84 % of its existing shares. The Hellenic Republic remained its largest shareholder.

| (16) | TT has a market share of 6 % in terms of deposits in Greece. |
| --- | --- |

(16)

TT has a market share of 6 % in terms of deposits in Greece.

| (17) | In 2009, when it received its first recapitalisation, TT had 146 own branches and 2 554 employees. TT had a balance sheet showing total assets of approximately EUR 16 billion and risk weighted assets ("RWA") of EUR 7.5 billion. |
| --- | --- |

(17)

In 2009, when it received its first recapitalisation, TT had 146 own branches and 2 554 employees. TT had a balance sheet showing total assets of approximately EUR 16 billion and risk weighted assets ("RWA") of EUR 7.5 billion.

| (18) | TT has a cooperation agreement with the Hellenic Post Office to market its products in approximately 800 branches of the latter. The contribution of that additional network to TT's services is 7 % of TT's total deposit base (which amounted to approximately EUR 12 billion in 2009). |
| --- | --- |

(18)

TT has a cooperation agreement with the Hellenic Post Office to market its products in approximately 800 branches of the latter. The contribution of that additional network to TT's services is 7 % of TT's total deposit base (which amounted to approximately EUR 12 billion in 2009).

| (19) | Compared to its size, TT has a relatively large deposit base. TT had a loan-to-deposit ratio of less than 100 % in 2009. |
| --- | --- |

(19)

Compared to its size, TT has a relatively large deposit base. TT had a loan-to-deposit ratio of less than 100 % in 2009.

| (20) | On 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to circa 2.9 % of its RWA at that time) under the Scheme (11) because its bank capital adequacy ratio ("CAR") was under the 10% minimum threshold set by the BoG for it. |
| --- | --- |

(20)

On 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to circa 2.9 % of its RWA at that time) under the Scheme (11) because its bank capital adequacy ratio ("CAR") was under the 10% minimum threshold set by the BoG for it.

| (21) | On 3 July 2009, TT issued common shares in amount of EUR 526.3 million, which were then placed on the market. After the completion of the capital increases of May and July 2009, the bank's CAR amounted to approximately 17 %. TT's shareholding structure following the share capital increase of July 2009 was as follows: the Hellenic State with 44.04 % of which 10% was held through the Hellenic Post Office; individuals with 24.9 %; legal entities (domestic) owning 22.04 %; legal entities (international) owning 7.81 % and; own shares corresponding to 1.21 % ownership. |
| --- | --- |

(21)

On 3 July 2009, TT issued common shares in amount of EUR 526.3 million, which were then placed on the market. After the completion of the capital increases of May and July 2009, the bank's CAR amounted to approximately 17 %. TT's shareholding structure following the share capital increase of July 2009 was as follows: the Hellenic State with 44.04 % of which 10% was held through the Hellenic Post Office; individuals with 24.9 %; legal entities (domestic) owning 22.04 %; legal entities (international) owning 7.81 % and; own shares corresponding to 1.21 % ownership.

| (22) | In April 2010, TT acquired 32.9 % of the share capital of Aspis Bank for an amount of EUR 28.56 million. After the acquisition, Aspis Bank was rebranded as T Bank. When that bank was acquired by TT, it was in a poor economic situation with the lowest capital adequacy among the Greek banks, insufficient liquidity and profitability. |
| --- | --- |

(22)

In April 2010, TT acquired 32.9 % of the share capital of Aspis Bank for an amount of EUR 28.56 million. After the acquisition, Aspis Bank was rebranded as T Bank. When that bank was acquired by TT, it was in a poor economic situation with the lowest capital adequacy among the Greek banks, insufficient liquidity and profitability.

| (23) | Other participations held by TT are: (i) Post insurance (50 % shareholding), a company promoting and selling insurance and banc assurance products; and (ii) Attica Bank (22.4 % shareholding), one of the smallest banks (1.1 % market share in terms of total assets) in Greece. |
| --- | --- |

(23)

Other participations held by TT are: (i) Post insurance (50 % shareholding), a company promoting and selling insurance and banc assurance products; and (ii) Attica Bank (22.4 % shareholding), one of the smallest banks (1.1 % market share in terms of total assets) in Greece.

| (24) | On 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank through a transfer order of its assets and liabilities to TT and at the same time, with the withdrawal of T Bank's license. T Bank was put into liquidation. TT acquired the package of assets and liabilities of T Bank as it had made the highest bid in the framework of an unconditional tender procedure open to other banks. The value of the net assets transferred from T Bank to TT at the resolution date amounted to EUR 1.5 billion (12). TT took over 75 branches with 853 employees of T Bank. |
| --- | --- |

(24)

On 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank through a transfer order of its assets and liabilities to TT and at the same time, with the withdrawal of T Bank's license. T Bank was put into liquidation. TT acquired the package of assets and liabilities of T Bank as it had made the highest bid in the framework of an unconditional tender procedure open to other banks. The value of the net assets transferred from T Bank to TT at the resolution date amounted to EUR 1.5 billion (12). TT took over 75 branches with 853 employees of T Bank.

| (25) | As a result, TT's total assets increased by 16 % to EUR 18 billion and its deposits by 15 % to EUR 13.5 billion, compared to the standalone basis (13). The acquisition of T Bank's assets had a negative impact on TT's capital adequacy due to the capital shortage of T Bank. However, TT's CAR stayed well above supervisory limit at the time as, on the consolidated basis, its CAR amounted to 15.7 %. |
| --- | --- |

(25)

As a result, TT's total assets increased by 16 % to EUR 18 billion and its deposits by 15 % to EUR 13.5 billion, compared to the standalone basis (13). The acquisition of T Bank's assets had a negative impact on TT's capital adequacy due to the capital shortage of T Bank. However, TT's CAR stayed well above supervisory limit at the time as, on the consolidated basis, its CAR amounted to 15.7 %.

| (26) | In March 2012, the BoG, based on an own ‧viability framework‧ methodology applied to the entire Greek banking system, declared TT to be an unviable bank as it was highly unlikely that TT could remain viable under its current state. The situation of TT gave rise several concerns. Firstly, TT booked an exceptionally high loss in 2011, due to the Private Sector Involvement (14) ("PSI"). TT had held a portfolio of Greek government bonds ("GGB") which, compared to its balance sheet size, was much higher than that of the other Greek banks. As a result of that very large loss, TT's capital became deeply negative. Secondly, TT faced a structural problem of a low profitability which had lasted since 2008. |
| --- | --- |

(26)

In March 2012, the BoG, based on an own ‧viability framework‧ methodology applied to the entire Greek banking system, declared TT to be an unviable bank as it was highly unlikely that TT could remain viable under its current state. The situation of TT gave rise several concerns. Firstly, TT booked an exceptionally high loss in 2011, due to the Private Sector Involvement (14) ("PSI"). TT had held a portfolio of Greek government bonds ("GGB") which, compared to its balance sheet size, was much higher than that of the other Greek banks. As a result of that very large loss, TT's capital became deeply negative. Secondly, TT faced a structural problem of a low profitability which had lasted since 2008.

| (27) | The updated MEFP of March 2012 gives a preference to an orderly resolution of TT via a P&A transaction, implying that TT's good assets and liabilities would be put for sale to another existing bank. For that purpose, the BoG launched a call for an expression of interest to third parties for acquiring TT's good assets in December 2012. Three Greek banks expressed preliminary informal interest; however, by the deadline of 11 January 2013 for submitting binding offers, the Greek authorities had not received any such offers. |
| --- | --- |

(27)

The updated MEFP of March 2012 gives a preference to an orderly resolution of TT via a P&A transaction, implying that TT's good assets and liabilities would be put for sale to another existing bank. For that purpose, the BoG launched a call for an expression of interest to third parties for acquiring TT's good assets in December 2012. Three Greek banks expressed preliminary informal interest; however, by the deadline of 11 January 2013 for submitting binding offers, the Greek authorities had not received any such offers.

| (28) | Therefore, in the absence of buyers, the Greek authorities considered that the creation of a bridge bank was the only remaining solution for the resolution of TT. |
| --- | --- |

(28)

Therefore, in the absence of buyers, the Greek authorities considered that the creation of a bridge bank was the only remaining solution for the resolution of TT.

2.2.   New TT Hellenic Postbank S.A.

| (29) | On 18 January 2013, in the context of the Greek resolution framework (15) and in line with the provisions in the MEFP regarding the resolution of TT by January 2013, the Greek authorities announced the immediate creation and capitalisation of a temporary credit institution (a bridge bank) “New TT Hellenic Postbank S.A.” ("New TT"), following a decree adopted by the Ministry of Finance (16) on a proposal by the BoG. In that context, the HFSF covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter i.e. the difference between the fair value of the assets transferred to New TT and the nominal value of the liabilities transferred to it. Since the former is lower than the latter, New TT had received a package having a negative value, which was compensated by a grant from the HFSF. In addition, the HFSF provided initial share capital to New TT amounting to EUR 500 million, fully and immediately paid up by the HFSF. As a consequence, HFSF is the sole shareholder of New TT. TT's bank licence was terminated. |
| --- | --- |

(29)

On 18 January 2013, in the context of the Greek resolution framework (15) and in line with the provisions in the MEFP regarding the resolution of TT by January 2013, the Greek authorities announced the immediate creation and capitalisation of a temporary credit institution (a bridge bank) “New TT Hellenic Postbank S.A.” ("New TT"), following a decree adopted by the Ministry of Finance (16) on a proposal by the BoG. In that context, the HFSF covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter i.e. the difference between the fair value of the assets transferred to New TT and the nominal value of the liabilities transferred to it. Since the former is lower than the latter, New TT had received a package having a negative value, which was compensated by a grant from the HFSF. In addition, the HFSF provided initial share capital to New TT amounting to EUR 500 million, fully and immediately paid up by the HFSF. As a consequence, HFSF is the sole shareholder of New TT. TT's bank licence was terminated.

| (30) | TT's sound business activities were transferred to New TT, in accordance with the recommendation of the BoG (17). Therefore, all the contractual relationships of TT with third parties were transferred to New TT. New TT received TT assets and liabilities such as cash, retail deposits and performing loans, central bank funding, GGB and T-Bills. Overall, EUR 10.8 billion assets ("Transferred Assets") were transferred to New TT. |
| --- | --- |

(30)

TT's sound business activities were transferred to New TT, in accordance with the recommendation of the BoG (17). Therefore, all the contractual relationships of TT with third parties were transferred to New TT. New TT received TT assets and liabilities such as cash, retail deposits and performing loans, central bank funding, GGB and T-Bills. Overall, EUR 10.8 billion assets ("Transferred Assets") were transferred to New TT.

| (31) | A total amount of EUR 1.2 billion net assets were left into TT. In particular, non-performing loans, tax assets and liabilities of TT, and levies and duties of any kind were included in "non-transferred" items. Those residual assets remaining in TT will be resolved through liquidation. |
| --- | --- |

(31)

A total amount of EUR 1.2 billion net assets were left into TT. In particular, non-performing loans, tax assets and liabilities of TT, and levies and duties of any kind were included in "non-transferred" items. Those residual assets remaining in TT will be resolved through liquidation.

| (32) | New TT was only fully operational as from 21 January 2013 as the operations of New TT were suspended from 4 to 21 January due to a strike of its employees. After the trade unions approved the tentative deal as regards the employment contracts, the operations of New TT could be resumed. |
| --- | --- |

(32)

New TT was only fully operational as from 21 January 2013 as the operations of New TT were suspended from 4 to 21 January due to a strike of its employees. After the trade unions approved the tentative deal as regards the employment contracts, the operations of New TT could be resumed.

| (33) | On 30 January 2013, New TT signed new contracts with all the employees of TT. In that context, New TT reduced its annual personnel costs on average by 30% and started with 2 998 employees of TT as well as another 358 outsourced employees, resulting in a total bank staff of 3 356. New TT has a network of 217 branches and 300 automated teller machines ("ATM"). |
| --- | --- |

(33)

On 30 January 2013, New TT signed new contracts with all the employees of TT. In that context, New TT reduced its annual personnel costs on average by 30% and started with 2 998 employees of TT as well as another 358 outsourced employees, resulting in a total bank staff of 3 356. New TT has a network of 217 branches and 300 automated teller machines ("ATM").

2.3   New TT's restructuring plan

| (34) | On 29 January 2013, the Greek authorities submitted an initial restructuring plan for New TT. The draft was updated in March 2013. The plan foresees the restructuring to take place between 2013 and 2017 ("the restructuring period") |
| --- | --- |

(34)

On 29 January 2013, the Greek authorities submitted an initial restructuring plan for New TT. The draft was updated in March 2013. The plan foresees the restructuring to take place between 2013 and 2017 ("the restructuring period")

| (35) | The main strategic objective of New TT is to improve the bank's investor attractiveness and financial results with the aim of selling it to a third party. For that purpose, New TT's restructuring plan foresees an employee cost reduction with the implementation of a Voluntary Retirement Scheme ("VRS"), as well as operating cost reductions assuming a steady amount of assets. |
| --- | --- |

(35)

The main strategic objective of New TT is to improve the bank's investor attractiveness and financial results with the aim of selling it to a third party. For that purpose, New TT's restructuring plan foresees an employee cost reduction with the implementation of a Voluntary Retirement Scheme ("VRS"), as well as operating cost reductions assuming a steady amount of assets.

| (36) | Firstly, the VRS targets between 520 and 900 exits at a cost of approximately EUR 39 - 45 million, depending on the take-up by employees. A fully subscribed VRS would allow for annual savings of EUR 22 million. However, it is currently not clear when the VRS will be implemented. Moreover, there is still no concrete plan on the table as regards the future of the 358 outsourced staff that New TT employs. |
| --- | --- |

(36)

Firstly, the VRS targets between 520 and 900 exits at a cost of approximately EUR 39 - 45 million, depending on the take-up by employees. A fully subscribed VRS would allow for annual savings of EUR 22 million. However, it is currently not clear when the VRS will be implemented. Moreover, there is still no concrete plan on the table as regards the future of the 358 outsourced staff that New TT employs.

| (37) | In a base scenario assuming the implementation of the VRS, the restructuring plan foresees a steady number of employees of 2 478 during the restructuring period. According to the plan, the number of branches will also remain steady, at 197 during the same period, resulting in 12.6 employees per branch as from 2013 until 2017. 20 branches have been closed since the creation of New TT. |
| --- | --- |

(37)

In a base scenario assuming the implementation of the VRS, the restructuring plan foresees a steady number of employees of 2 478 during the restructuring period. According to the plan, the number of branches will also remain steady, at 197 during the same period, resulting in 12.6 employees per branch as from 2013 until 2017. 20 branches have been closed since the creation of New TT.

| (38) | Secondly, regarding the reduction of operating costs, an agreement with the Hellenic Post Office has been achieved in order to reduce the network usage cost. In addition, New TT has already simplified its organizational structure, reducing its seven main divisions to five, a 29 % reduction in the number of departments. The plan also foresees a reduction in marketing and promotional costs. Non-essential on-going projects will be, or already have been, stopped. |
| --- | --- |

(38)

Secondly, regarding the reduction of operating costs, an agreement with the Hellenic Post Office has been achieved in order to reduce the network usage cost. In addition, New TT has already simplified its organizational structure, reducing its seven main divisions to five, a 29 % reduction in the number of departments. The plan also foresees a reduction in marketing and promotional costs. Non-essential on-going projects will be, or already have been, stopped.

| (39) | Furthermore, New TT intends to re-price its loans and deposits in order to achieve a significant increase in its net interest income. On that basis, the plan foresees that New TT would become profitable again in 2014-2015. In the base scenario, its net interest income would increase from EUR 132 million in 2013 to EUR 325 million in 2017, while its total operating income would increase from EUR 156 million in 2013 to EUR 339 million in 2017. New TT's personal expenses would be reduced to EUR 80 million in 2017, against equivalent expenses of EUR 149 million in 2012 for TT. Other operating costs would decrease by approximately 15 % from EUR 95 million in 2012 (compared to TT) to an annual average of EUR 80 million in the period 2015-2017. New TT's profit after tax would amount to EUR 123 million in 2017, resulting in a return on equity ("RoE") of 15.2 % in 2017. |
| --- | --- |

(39)

Furthermore, New TT intends to re-price its loans and deposits in order to achieve a significant increase in its net interest income. On that basis, the plan foresees that New TT would become profitable again in 2014-2015. In the base scenario, its net interest income would increase from EUR 132 million in 2013 to EUR 325 million in 2017, while its total operating income would increase from EUR 156 million in 2013 to EUR 339 million in 2017. New TT's personal expenses would be reduced to EUR 80 million in 2017, against equivalent expenses of EUR 149 million in 2012 for TT. Other operating costs would decrease by approximately 15 % from EUR 95 million in 2012 (compared to TT) to an annual average of EUR 80 million in the period 2015-2017. New TT's profit after tax would amount to EUR 123 million in 2017, resulting in a return on equity ("RoE") of 15.2 % in 2017.

| (40) | As regards assets, New TT aims to have a relatively steady amount of total assets, of around EUR 12.5 billion during the restructuring period. New TT intends to shift its assets mix from core lending activities of mortgages and consumer loans into corporate banking. New TT's corporate lending activities are expected to double in the restructuring period, i.e. from EUR 1 billion to EUR 2.1 billion. |
| --- | --- |

(40)

As regards assets, New TT aims to have a relatively steady amount of total assets, of around EUR 12.5 billion during the restructuring period. New TT intends to shift its assets mix from core lending activities of mortgages and consumer loans into corporate banking. New TT's corporate lending activities are expected to double in the restructuring period, i.e. from EUR 1 billion to EUR 2.1 billion.

| (41) | As regards funding, the ECB's exposure will be totally eliminated and 100 % of emergency liquidity assistance ("ELA") funding dependence will be replaced with market funding. The bank's deposit base will, on the other hand, remain stable. |
| --- | --- |

(41)

As regards funding, the ECB's exposure will be totally eliminated and 100 % of emergency liquidity assistance ("ELA") funding dependence will be replaced with market funding. The bank's deposit base will, on the other hand, remain stable.

2.4.   Aid measures

| (42) | There are four aid measures which are relevant to the situation of TT, which will be described in chronological order. Firstly, on 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to approximately 2.9 % of the bank's RWA at that time) in the form of preference shares under the Scheme (18) ("measure C"). The injection was made because TT's CAR amounted to 8 %, which was below the minimum threshold of 10 % set by the BoG. The measure increased TT's CAR from 8.74 % (as of March 2009) to 10.96 %. |
| --- | --- |

(42)

There are four aid measures which are relevant to the situation of TT, which will be described in chronological order. Firstly, on 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to approximately 2.9 % of the bank's RWA at that time) in the form of preference shares under the Scheme (18) ("measure C"). The injection was made because TT's CAR amounted to 8 %, which was below the minimum threshold of 10 % set by the BoG. The measure increased TT's CAR from 8.74 % (as of March 2009) to 10.96 %.

| (43) | That capital injection took the form of the issuance by TT of 60 800 000 non-voting, non-listed, non-transferable, tax deductible, non-cumulative preference shares. The issue price of EUR 3.70 for each share was fully subscribed and paid by the Hellenic Republic with bonds of equivalent value (19). Those preference shares pay a non-cumulative dividend of 10 %, subject to meeting the minimum CAR requirements set by the BoG and to the availability of after-tax net profits or distributable reserves in accordance with article 44a of C.L. 2190/1920. During the five years following the issuance of the preference shares, the Greek Ministry of Finance could either convert the preference shares into ordinary shares in case of insufficient regulatory capital, or redeem TT's preference shares. |
| --- | --- |

(43)

That capital injection took the form of the issuance by TT of 60 800 000 non-voting, non-listed, non-transferable, tax deductible, non-cumulative preference shares. The issue price of EUR 3.70 for each share was fully subscribed and paid by the Hellenic Republic with bonds of equivalent value (19). Those preference shares pay a non-cumulative dividend of 10 %, subject to meeting the minimum CAR requirements set by the BoG and to the availability of after-tax net profits or distributable reserves in accordance with article 44a of C.L. 2190/1920. During the five years following the issuance of the preference shares, the Greek Ministry of Finance could either convert the preference shares into ordinary shares in case of insufficient regulatory capital, or redeem TT's preference shares.

| (44) | Secondly, on 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank by ordering the transfer of its assets and liabilities to TT and withdrawing T Bank's license, in accordance with the law on resolution (Law 4021/2011). T Bank was put into liquidation. In that context, the fair value of the liabilities transferred from T Bank to TT amounted to EUR 2 160 182 164 and the fair value of the transferred assets amounted to EUR 1 483 225 650. The difference was a so-called "funding gap" of EUR 676 956 514, which was covered by the Resolution Scheme of the HDIGF ("measure D"). (20) |
| --- | --- |

(44)

Secondly, on 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank by ordering the transfer of its assets and liabilities to TT and withdrawing T Bank's license, in accordance with the law on resolution (Law 4021/2011). T Bank was put into liquidation. In that context, the fair value of the liabilities transferred from T Bank to TT amounted to EUR 2 160 182 164 and the fair value of the transferred assets amounted to EUR 1 483 225 650. The difference was a so-called "funding gap" of EUR 676 956 514, which was covered by the Resolution Scheme of the HDIGF ("measure D"). (20)

| (45) | Thirdly, on 18 January 2013, the HFSF provided New TT with its initial capital of EUR 500 million, in exchange for which the HFSF received common shares with a nominal value of EUR 1 each ("measure A"). |
| --- | --- |

(45)

Thirdly, on 18 January 2013, the HFSF provided New TT with its initial capital of EUR 500 million, in exchange for which the HFSF received common shares with a nominal value of EUR 1 each ("measure A").

| (46) | Finally, the Transferred Activities from TT to New TT contained a funding gap of EUR 4.1 billion resulting from the difference between assets and liabilities. As a result, the HFSF, by taking over the obligations of the HDIGF (in line with the provisions of L. 4051/2012 which clarify that, as from February 2012, the HFSF will take over HDIGF's obligation), made up for that funding gap by granting EFSF bonds worth EUR 4.1 billion to New TT ("measure B"). The measure was granted on 18 January 2013. |
| --- | --- |

(46)

Finally, the Transferred Activities from TT to New TT contained a funding gap of EUR 4.1 billion resulting from the difference between assets and liabilities. As a result, the HFSF, by taking over the obligations of the HDIGF (in line with the provisions of L. 4051/2012 which clarify that, as from February 2012, the HFSF will take over HDIGF's obligation), made up for that funding gap by granting EFSF bonds worth EUR 4.1 billion to New TT ("measure B"). The measure was granted on 18 January 2013.

| (47) | Table 1 summarizes those four aid measures.

  Table 1:   Overview of the aid measures | Nature of aid | Legal entity which formally received the aid measure | Aid amount
  (in EUR million) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Measure A | Recapitalisation | New TT
  (bridge bank) | 500 |
| Measure B | Funding gap | New TT
  (bridge bank) | 4 100 |
| Aid to the other entities |
| Measure C | Recapitalisation | TT | 224.96 |
| Measure D | Funding gap | TT | 678 |

(47)

Table 1 summarizes those four aid measures.

Table 1:   Overview of the aid measures

Nature of aid

Legal entity which formally received the aid measure

Aid amount

(in EUR million)

Measure A

Recapitalisation

New TT

(bridge bank)

500

Measure B

Funding gap

New TT

(bridge bank)

4 100

Aid to the other entities

Measure C

Recapitalisation

TT

224.96

Measure D

Funding gap

TT

678

3.   ASSESSMENT

3.1   Existence of State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and quantity of State aid

| (48) | The Commission has to first assess whether measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107 (1) TFEU. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States. |
| --- | --- |

(48)

The Commission has to first assess whether measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107 (1) TFEU. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States.

Measure A

| (49) | The Commission notes that the capital injection by the HFSF into New TT, amounting to EUR 500 million (Measure A), was provided by the HFSF, an entity set up and financed by the Greek State. In the Commission decision approving the recapitalisations under the HFSF as compatible State aid (21), the Commission notes that the HFSF receives its resources from the State and its activities are considered imputable to the State. It will stay in place until 2017 and after that its profits or losses will be borne by the State. (22) In the present case, the Commission similarly concludes that measure A was financed by the State or through State resources. |
| --- | --- |

(49)

The Commission notes that the capital injection by the HFSF into New TT, amounting to EUR 500 million (Measure A), was provided by the HFSF, an entity set up and financed by the Greek State. In the Commission decision approving the recapitalisations under the HFSF as compatible State aid (21), the Commission notes that the HFSF receives its resources from the State and its activities are considered imputable to the State. It will stay in place until 2017 and after that its profits or losses will be borne by the State. (22) In the present case, the Commission similarly concludes that measure A was financed by the State or through State resources.

| (50) | The Commission further notes that the capital injection provided a selective advantage to New TT, since it was a measure concerning New TT alone which enabled it to obtain capital it could not have found on the market. Given TT's precarious financial situation and the challenging economic situation in Greece which directly affects the banking sector, it is highly doubtful that any private investor would have injected capital into New TT under those conditions. |
| --- | --- |

(50)

The Commission further notes that the capital injection provided a selective advantage to New TT, since it was a measure concerning New TT alone which enabled it to obtain capital it could not have found on the market. Given TT's precarious financial situation and the challenging economic situation in Greece which directly affects the banking sector, it is highly doubtful that any private investor would have injected capital into New TT under those conditions.

| (51) | Furthermore, New TT, although a bridge bank, competes with other banks amongst which are subsidiaries and branches of foreign banks. Even if there has been a general withdrawal of foreign banks from the Greek market (e.g. sale of their Greek banking activities by Credit Agricole, Société Générale and BCP), any selective advantage may affect the timing and condition of a return of some foreign banks to the Greek market. Therefore, the capital injection may have an effect on trade and may also distort competition between the Member States. |
| --- | --- |

(51)

Furthermore, New TT, although a bridge bank, competes with other banks amongst which are subsidiaries and branches of foreign banks. Even if there has been a general withdrawal of foreign banks from the Greek market (e.g. sale of their Greek banking activities by Credit Agricole, Société Générale and BCP), any selective advantage may affect the timing and condition of a return of some foreign banks to the Greek market. Therefore, the capital injection may have an effect on trade and may also distort competition between the Member States.

| (52) | The Commission concludes therefore that the capital injection by the HFSF into New TT constitutes State aid for the purposes of Article 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(52)

The Commission concludes therefore that the capital injection by the HFSF into New TT constitutes State aid for the purposes of Article 107(1) TFEU.

Measure B

| (53) | As regards measure B, the Commission notes that it was also granted by the HFSF. Therefore, on the basis of the above argument for measure A as described in the recital 49, the Commission considers that measure B contains State resources and is imputable to the State. |
| --- | --- |

(53)

As regards measure B, the Commission notes that it was also granted by the HFSF. Therefore, on the basis of the above argument for measure A as described in the recital 49, the Commission considers that measure B contains State resources and is imputable to the State.

| (54) | As regards the existence of a selective advantage, it should be recalled that measure B is a grant by the HFSF to New TT that covers a funding gap between the fair value of the assets transferred from TT and the nominal value of the transferred liabilities. Because that package of assets and liabilities had a negative value of more than EUR 4 billion, if measure B had not been granted to New TT, it would not have been possible to transfer TT's activities to another legal entity. They would then have been left in the liquidated TT and hence discontinued. Measure B thus allows the continuation within New TT of the economic activities previously carried out within TT. As measure concerns the transferred activities of TT and no other market operator it is by definition selective. The Commission considers New TT to be the economic beneficiary of the measure as it harbours TT's economic activities which continue to exist thanks to measure B. |
| --- | --- |

(54)

As regards the existence of a selective advantage, it should be recalled that measure B is a grant by the HFSF to New TT that covers a funding gap between the fair value of the assets transferred from TT and the nominal value of the transferred liabilities. Because that package of assets and liabilities had a negative value of more than EUR 4 billion, if measure B had not been granted to New TT, it would not have been possible to transfer TT's activities to another legal entity. They would then have been left in the liquidated TT and hence discontinued. Measure B thus allows the continuation within New TT of the economic activities previously carried out within TT. As measure concerns the transferred activities of TT and no other market operator it is by definition selective. The Commission considers New TT to be the economic beneficiary of the measure as it harbours TT's economic activities which continue to exist thanks to measure B.

| (55) | In its earlier decisions (23) on resolution supported by State measures, the Commission already observed that all the key productive banking assets (employees, branches, deposits, part of the loans, as well as central services and infrastructure) were transferred to the bridge bank or to the buying bank. No private investor would have made such an investment if the funding gap was not covered. |
| --- | --- |

(55)

In its earlier decisions (23) on resolution supported by State measures, the Commission already observed that all the key productive banking assets (employees, branches, deposits, part of the loans, as well as central services and infrastructure) were transferred to the bridge bank or to the buying bank. No private investor would have made such an investment if the funding gap was not covered.

| (56) | Measure B distorts competition and affects trade for the reasons already developed in respect of measure A at recital 51. That selective advantage distorts competition by keeping the transferred activities alive and allowing them to continue competing on the market (24), when the BoG declared TT to be unviable. |
| --- | --- |

(56)

Measure B distorts competition and affects trade for the reasons already developed in respect of measure A at recital 51. That selective advantage distorts competition by keeping the transferred activities alive and allowing them to continue competing on the market (24), when the BoG declared TT to be unviable.

| (57) | The Commission concludes therefore that the capital injection into New TT by the HFSF aimed at covering the funding gap constitutes State aid falling for the purposes of Article 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(57)

The Commission concludes therefore that the capital injection into New TT by the HFSF aimed at covering the funding gap constitutes State aid falling for the purposes of Article 107(1) TFEU.

Measure C

| (58) | As regards the recapitalisation of TT in 2009 (Measure C), that capital injection was granted under the Scheme (25). In the decision approving the Scheme, the Commission already concluded that recapitalisations granted under that Scheme would constitute State aid. |
| --- | --- |

(58)

As regards the recapitalisation of TT in 2009 (Measure C), that capital injection was granted under the Scheme (25). In the decision approving the Scheme, the Commission already concluded that recapitalisations granted under that Scheme would constitute State aid.

Measure D

| (59) | The Commission recalls that it has already established in its decision of 16 May 2012 (26) that measure D, the intervention by the Resolution scheme of the HDIGF in the amount of approximately EUR 0.68 billion in favour of T Bank's assets which were transferred to TT, constitutes State aid. |
| --- | --- |

(59)

The Commission recalls that it has already established in its decision of 16 May 2012 (26) that measure D, the intervention by the Resolution scheme of the HDIGF in the amount of approximately EUR 0.68 billion in favour of T Bank's assets which were transferred to TT, constitutes State aid.

3.2   Compatibility of the aid

3.2.1.   Legal basis for the compatibility assessment

| (60) | Article 107(3)(b) TFEU provides the legal basis for the Commission to declare aid compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission has acknowledged in several recent Greek State aid cases in the banking sector that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. (27) Despite a slow global economic recovery that has taken hold since the beginning of 2010, the Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. In December 2011 the Commission confirmed that view by adopting the Communication (28) on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis which prolongs the application of those State aid rules. |
| --- | --- |

(60)

Article 107(3)(b) TFEU provides the legal basis for the Commission to declare aid compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission has acknowledged in several recent Greek State aid cases in the banking sector that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. (27) Despite a slow global economic recovery that has taken hold since the beginning of 2010, the Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. In December 2011 the Commission confirmed that view by adopting the Communication (28) on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis which prolongs the application of those State aid rules.

| (61) | In the light of the foregoing considerations, the Commission accepts that the capital injections by the HFSF (measure A) and the grant by the HFSF to cover the funding gap (measure B) can be analysed as State aid measures taken to avoid a serious disturbance in the economy of Hellenic Republic. In its decisions on the Scheme and on the resolution of T Bank, respectively, the Commission had already accepted that Article 107(3)(b) TFEU was the appropriate legal instrument to assess the recapitalisation of TT (measure C) and the resolution aid to T Bank (measure D). |
| --- | --- |

(61)

In the light of the foregoing considerations, the Commission accepts that the capital injections by the HFSF (measure A) and the grant by the HFSF to cover the funding gap (measure B) can be analysed as State aid measures taken to avoid a serious disturbance in the economy of Hellenic Republic. In its decisions on the Scheme and on the resolution of T Bank, respectively, the Commission had already accepted that Article 107(3)(b) TFEU was the appropriate legal instrument to assess the recapitalisation of TT (measure C) and the resolution aid to T Bank (measure D).

3.2.2.   Compatibility assessment

| (62) | The compatibility of the measures A, B, C and D with Article 107(3)(b) TFEU are assessed by the Commission in light of the Banking Communication (29), the Recapitalisation Communication (30) and the Restructuring Communication (31). |
| --- | --- |

(62)

The compatibility of the measures A, B, C and D with Article 107(3)(b) TFEU are assessed by the Commission in light of the Banking Communication (29), the Recapitalisation Communication (30) and the Restructuring Communication (31).

| (63) | In line with the general principles underlying the State aid rules of the Treaty and taking into account the global financial crisis and the systemic risk associated with it, the Banking Communication (point 15) requires that all measures have to be:






  a. | Appropriate: The aid has to be well-targeted in order to be able to achieve effectively the objective of remedying a serious disturbance in the economy; |
| --- | --- | --- |

(63)

In line with the general principles underlying the State aid rules of the Treaty and taking into account the global financial crisis and the systemic risk associated with it, the Banking Communication (point 15) requires that all measures have to be:

a.

Appropriate: The aid has to be well-targeted in order to be able to achieve effectively the objective of remedying a serious disturbance in the economy;

| b. | Necessary: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its legitimate purpose of remedying a serious disturbance in the economy and must, therefore, not exceed the necessary minimum amount to attain that effect; |
| --- | --- |

b.

Necessary: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its legitimate purpose of remedying a serious disturbance in the economy and must, therefore, not exceed the necessary minimum amount to attain that effect;

| c. | Proportionate to the challenge faced: The distortions of competition resulting from the aid granted must be avoided or minimized as far as possible. Therefore, the aid measures must be designed in such a way as to minimize negative spill-over effects on competitors, other sectors and other Member States. |
| --- | --- |

c.

Proportionate to the challenge faced: The distortions of competition resulting from the aid granted must be avoided or minimized as far as possible. Therefore, the aid measures must be designed in such a way as to minimize negative spill-over effects on competitors, other sectors and other Member States.

| (64) | The Recapitalisation Communication further details the level of remuneration required for State capital injections. |
| --- | --- |

(64)

The Recapitalisation Communication further details the level of remuneration required for State capital injections.

| (65) | Finally, the Commission should assess the measures under the Restructuring Communication, according to which a restructuring plan needs to: (i) demonstrate how the bank will restore long-term viability without State aid as soon as possible; (ii) address moral hazard by imposing appropriate own contribution ("burden-sharing") by the aid beneficiary to the restructuring costs; as well as (iii) ensure a competitive banking sector by limiting distortions of competition resulting from the aid granted, to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(65)

Finally, the Commission should assess the measures under the Restructuring Communication, according to which a restructuring plan needs to: (i) demonstrate how the bank will restore long-term viability without State aid as soon as possible; (ii) address moral hazard by imposing appropriate own contribution ("burden-sharing") by the aid beneficiary to the restructuring costs; as well as (iii) ensure a competitive banking sector by limiting distortions of competition resulting from the aid granted, to the minimum necessary.

3.2.3.   Compatibility with the Banking and Recapitalisation Communications

| (66) | The Commission will first assess whether measures A and B can be temporarily approved as rescue aid. It will then review the situation as regards the compatibility of measures C and D. |
| --- | --- |

(66)

The Commission will first assess whether measures A and B can be temporarily approved as rescue aid. It will then review the situation as regards the compatibility of measures C and D.

a.   Appropriateness of measures A and B

| (67) | As regards the measure A, the capital injection from the HFSF was needed in order to have capital in New TT and to enable New TT to adhere to the minimum capital adequacy ratio set by the BoG. |
| --- | --- |

(67)

As regards the measure A, the capital injection from the HFSF was needed in order to have capital in New TT and to enable New TT to adhere to the minimum capital adequacy ratio set by the BoG.

| (68) | The Commission considers that the capital injection of EUR 500 million is appropriate as rescue aid since it enabled the transfer of the economic activities of TT to New TT. Hence, the economic activities have not been wound-up. An immediate winding-up of TT's activities could have led to a bank run and could have triggered a serious disturbance on the Greek financial markets. A serious disturbance on the Greek financial markets could be avoided through the creation of New TT and the transfer of TT's economic activities into New TT. |
| --- | --- |

(68)

The Commission considers that the capital injection of EUR 500 million is appropriate as rescue aid since it enabled the transfer of the economic activities of TT to New TT. Hence, the economic activities have not been wound-up. An immediate winding-up of TT's activities could have led to a bank run and could have triggered a serious disturbance on the Greek financial markets. A serious disturbance on the Greek financial markets could be avoided through the creation of New TT and the transfer of TT's economic activities into New TT.

| (69) | On that basis, the Commission finds that the measure A is appropriate as rescue aid. |
| --- | --- |

(69)

On that basis, the Commission finds that the measure A is appropriate as rescue aid.

| (70) | As regards measure B, the intervention by HFSF was needed in order to fill the gap between the fair value of TT's assets and the nominal value of its liabilities which were transferred to New TT. |
| --- | --- |

(70)

As regards measure B, the intervention by HFSF was needed in order to fill the gap between the fair value of TT's assets and the nominal value of its liabilities which were transferred to New TT.

| (71) | The Commission considers that measure B is appropriate as rescue aid because it helps keep alive TT's economic activities which were transferred to New TT. Without measure B, those activities would not have been able to continue, as TT was on the verge of bankruptcy and in current difficult market conditions no bank would have acquired a package having a negative value (i.e. with the fair value of the assets lower than the fair value of the liabilities). The measure thereby ensures that financial stability in Greece is maintained in the short-term. On that basis, the Commission finds that the measure B is appropriate as rescue aid. |
| --- | --- |

(71)

The Commission considers that measure B is appropriate as rescue aid because it helps keep alive TT's economic activities which were transferred to New TT. Without measure B, those activities would not have been able to continue, as TT was on the verge of bankruptcy and in current difficult market conditions no bank would have acquired a package having a negative value (i.e. with the fair value of the assets lower than the fair value of the liabilities). The measure thereby ensures that financial stability in Greece is maintained in the short-term. On that basis, the Commission finds that the measure B is appropriate as rescue aid.

b.   Necessity of measures A and B – limitation of the aid to the minimum

| (72) | According to the Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to reach the objective. |
| --- | --- |

(72)

According to the Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to reach the objective.

| (73) | As regards measure A, the Commission has doubts that the amount is limited to the minimum necessary because the Member State envisages as one possible option that New TT is to be restructured on a stand-alone basis. The Commission doubts that the bank can be viable on a stand-alone basis. Hence, the Commission is of the opinion that State aid may be used for an option which is not realistic in the long-term. The Commission is of the opinion that the Hellenic Republic should also assess other options, which might be less expensive than the stand-alone option. At this stage the Commission is of the preliminary view that the stand-alone option might not be the cheapest option available and therefore it doubts that the State aid is limited to the minimum necessary. The Commission invites interested parties to provide comments on that issue. |
| --- | --- |

(73)

As regards measure A, the Commission has doubts that the amount is limited to the minimum necessary because the Member State envisages as one possible option that New TT is to be restructured on a stand-alone basis. The Commission doubts that the bank can be viable on a stand-alone basis. Hence, the Commission is of the opinion that State aid may be used for an option which is not realistic in the long-term. The Commission is of the opinion that the Hellenic Republic should also assess other options, which might be less expensive than the stand-alone option. At this stage the Commission is of the preliminary view that the stand-alone option might not be the cheapest option available and therefore it doubts that the State aid is limited to the minimum necessary. The Commission invites interested parties to provide comments on that issue.

| (74) | As regards measure B, the Commission doubts that the amount exactly covers the difference between the fair value of the transferred assets and the nominal value of the transferred liabilities. That amount may be excessive. Therefore, the Commission would ask for more detailed information regarding the exact amount of assets and liabilities that were and were not transferred to New TT, as well as additional information regarding the pricing model used. |
| --- | --- |

(74)

As regards measure B, the Commission doubts that the amount exactly covers the difference between the fair value of the transferred assets and the nominal value of the transferred liabilities. That amount may be excessive. Therefore, the Commission would ask for more detailed information regarding the exact amount of assets and liabilities that were and were not transferred to New TT, as well as additional information regarding the pricing model used.

| (75) | Furthermore, regarding the remuneration of measures A and B, the Commission has doubts on whether New TT will be able to sufficiently remunerate the State for the aid it received. The Commission observes that, in line with the Recapitalisation Communication, any recapitalisation of banks should, in principle, reflect the risk profile of the beneficiary, i.e. not fundamentally sound banks or, unviable banks, should pay higher remuneration than those that are fundamentally sound. The Commission notes that capital assistance to a bank which is unable to sufficiently remunerate the State for the received recapitalisation may only be accepted upon condition that (i) either the bank is wound-up, or (ii) a far-reaching restructuring plan is set-up, including a change in management and corporate governance where appropriate. In the present case, the Commission has doubts on whether New TT is a fundamentally sound bank and observes that New TT is not able to remunerate the measure A, the recapitalisation. In addition, no remuneration is foreseen for measure B, in the sense that the State did not receive any ownership rights in exchange. The coverage of the funding gap is therefore a definitive cost for the State without offsetting future revenues. |
| --- | --- |

(75)

Furthermore, regarding the remuneration of measures A and B, the Commission has doubts on whether New TT will be able to sufficiently remunerate the State for the aid it received. The Commission observes that, in line with the Recapitalisation Communication, any recapitalisation of banks should, in principle, reflect the risk profile of the beneficiary, i.e. not fundamentally sound banks or, unviable banks, should pay higher remuneration than those that are fundamentally sound. The Commission notes that capital assistance to a bank which is unable to sufficiently remunerate the State for the received recapitalisation may only be accepted upon condition that (i) either the bank is wound-up, or (ii) a far-reaching restructuring plan is set-up, including a change in management and corporate governance where appropriate. In the present case, the Commission has doubts on whether New TT is a fundamentally sound bank and observes that New TT is not able to remunerate the measure A, the recapitalisation. In addition, no remuneration is foreseen for measure B, in the sense that the State did not receive any ownership rights in exchange. The coverage of the funding gap is therefore a definitive cost for the State without offsetting future revenues.

| (76) | In conclusion, on a preliminary basis, the Commission considers that the forms taken by measures A and B to be necessary as rescue aid to achieve the objective of restoring financial stability in the Greek banking system and economy as a whole. |
| --- | --- |

(76)

In conclusion, on a preliminary basis, the Commission considers that the forms taken by measures A and B to be necessary as rescue aid to achieve the objective of restoring financial stability in the Greek banking system and economy as a whole.

| (77) | However, at this stage, the Commission doubts whether the amount of EUR 4.6 billion (measures A and B) is limited to the minimum. The Commission underlines that the absence of remuneration triggers a need for in-depth restructuring. |
| --- | --- |

(77)

However, at this stage, the Commission doubts whether the amount of EUR 4.6 billion (measures A and B) is limited to the minimum. The Commission underlines that the absence of remuneration triggers a need for in-depth restructuring.

c.   Proportionality of measures A and B – measures limiting negative spill-over effects

| (78) | The Commission notes that the legal entity TT will be liquidated and will exit the market. However, thanks to measures A and B, the economic activities of TT continue to exist in New TT, thereby producing negative spill-over effects. New TT should be rapidly subject to measures that will limit negative spill-over effects. |
| --- | --- |

(78)

The Commission notes that the legal entity TT will be liquidated and will exit the market. However, thanks to measures A and B, the economic activities of TT continue to exist in New TT, thereby producing negative spill-over effects. New TT should be rapidly subject to measures that will limit negative spill-over effects.

| (79) | The Commission considers that measures A and B are proportionate as rescue aid in the short-term, but require measures to be introduced rapidly to ensure aid is not used to fund growth or measures not strictly necessary to restore viability. |
| --- | --- |

(79)

The Commission considers that measures A and B are proportionate as rescue aid in the short-term, but require measures to be introduced rapidly to ensure aid is not used to fund growth or measures not strictly necessary to restore viability.

d.   Compatibility of measures C and D

| (80) | For measure C, the Greek authorities submitted a restructuring plan for TT Bank on 1 October 2010 in line with the requirement of the Scheme. Because of the rapid and substantial changes in the Greek banking sector since then, while there have been extensive exchanges between the Greek authorities and the Commission services, it has not yet been possible to take a final view on that restructuring plan. In the meanwhile, the situation of TT Bank has altered so significantly that the restructuring plan which was submitted in 2010 is no longer pertinent. It is therefore necessary, in line with point 16 of the Restructuring Communication, to examine measure C in light of the updated restructuring plan presented in March 2013. |
| --- | --- |

(80)

For measure C, the Greek authorities submitted a restructuring plan for TT Bank on 1 October 2010 in line with the requirement of the Scheme. Because of the rapid and substantial changes in the Greek banking sector since then, while there have been extensive exchanges between the Greek authorities and the Commission services, it has not yet been possible to take a final view on that restructuring plan. In the meanwhile, the situation of TT Bank has altered so significantly that the restructuring plan which was submitted in 2010 is no longer pertinent. It is therefore necessary, in line with point 16 of the Restructuring Communication, to examine measure C in light of the updated restructuring plan presented in March 2013.

| (81) | In its decision of 16 May 2012, the Commission temporarily approved measure D, the resolution aid of T Bank, as compatible rescue aid for six months as from the date of adoption of that decision on the basis that the Greek authorities would submit to the Commission, within that six-month period, an updated restructuring plan for TT which took into account the integration of T Bank's activities into TT. In that decision of 16 May 2012, the Commission could not conclude that the transfer of T Bank's activities into TT allowed the restoration of their viability since TT was itself an aided bank required to submit a restructuring plan. The Commission could therefore not give a definitive approval of the aid to T Bank’s activities which were transferred to TT. |
| --- | --- |

(81)

In its decision of 16 May 2012, the Commission temporarily approved measure D, the resolution aid of T Bank, as compatible rescue aid for six months as from the date of adoption of that decision on the basis that the Greek authorities would submit to the Commission, within that six-month period, an updated restructuring plan for TT which took into account the integration of T Bank's activities into TT. In that decision of 16 May 2012, the Commission could not conclude that the transfer of T Bank's activities into TT allowed the restoration of their viability since TT was itself an aided bank required to submit a restructuring plan. The Commission could therefore not give a definitive approval of the aid to T Bank’s activities which were transferred to TT.

| (82) | The decision of 16 May 2012 further concluded that the temporary authorisation of the aid would be automatically prolonged on submission of an updated restructuring until the Commission reached a final restructuring decision on TT's restructuring plan. (32) |
| --- | --- |

(82)

The decision of 16 May 2012 further concluded that the temporary authorisation of the aid would be automatically prolonged on submission of an updated restructuring until the Commission reached a final restructuring decision on TT's restructuring plan. (32)

| (83) | The Commission first notes that no standalone restructuring plan for TT was submitted by the Greek authorities by the end of the six-month period. While the Commission regrets that omission by the Greek authorities, it accepts that delayed submission was understandable since, as indicated previously, it has been required in the meantime in the MEFP that TT be resolved. Moreover, the Greek authorities submitted a restructuring plan for New TT in January 2013 which deals with the activities transferred from T Bank to TT. It is therefore necessary to examine the compatibility of measure D as restructuring aid in light of the compliance with the Restructuring Communication of the plan submitted by the Greek authorities in January 2013 and updated in March 2013. Until the Commission has taken a final decision on measures A, B, C and D as restructuring aid, the Commission considers that Measure D can be approved provisionally as rescue aid. |
| --- | --- |

(83)

The Commission first notes that no standalone restructuring plan for TT was submitted by the Greek authorities by the end of the six-month period. While the Commission regrets that omission by the Greek authorities, it accepts that delayed submission was understandable since, as indicated previously, it has been required in the meantime in the MEFP that TT be resolved. Moreover, the Greek authorities submitted a restructuring plan for New TT in January 2013 which deals with the activities transferred from T Bank to TT. It is therefore necessary to examine the compatibility of measure D as restructuring aid in light of the compliance with the Restructuring Communication of the plan submitted by the Greek authorities in January 2013 and updated in March 2013. Until the Commission has taken a final decision on measures A, B, C and D as restructuring aid, the Commission considers that Measure D can be approved provisionally as rescue aid.

3.2.4.   Compatibility with the Restructuring Communication

| (84) | Because measures A, B, C and D all have the effect of allowing New TT to continue to operate on the market, the Commission must assess them individually and in combination in order to ensure that, as indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan will restore the viability of the company within a reasonable time span, that the aid granted by the measures is limited to the minimum necessary and ensures adequate burden-sharing, and that such aid is accompanied by measures which sufficiently limit distortions of competition. |
| --- | --- |

(84)

Because measures A, B, C and D all have the effect of allowing New TT to continue to operate on the market, the Commission must assess them individually and in combination in order to ensure that, as indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan will restore the viability of the company within a reasonable time span, that the aid granted by the measures is limited to the minimum necessary and ensures adequate burden-sharing, and that such aid is accompanied by measures which sufficiently limit distortions of competition.

3.2.4.1.   Restoration of long-term viability

| (85) | Under the HFSF law, the HFSF has the obligation to sell the shares it owns in any bridge bank after a number of years. Since the obligation is only to sell the shares, it can be a sale to any type of investor. Thus the sale does not necessarily entail the integration of New TT into a larger banking group; New TT could remain a standalone bank with only change being that it would have a new shareholder, for instance, a private equity group. Given the uncertainty about the type of the future owner, the notified restructuring plan is based on the continuation of the operations of the bank on a stand-alone basis, i.e. not merged into a larger bank. |
| --- | --- |

(85)

Under the HFSF law, the HFSF has the obligation to sell the shares it owns in any bridge bank after a number of years. Since the obligation is only to sell the shares, it can be a sale to any type of investor. Thus the sale does not necessarily entail the integration of New TT into a larger banking group; New TT could remain a standalone bank with only change being that it would have a new shareholder, for instance, a private equity group. Given the uncertainty about the type of the future owner, the notified restructuring plan is based on the continuation of the operations of the bank on a stand-alone basis, i.e. not merged into a larger bank.

| (86) | As the Commission has indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan must restore the viability of the company within a reasonable time span. In that regard, the Commission notes positively that New TT reduced on average by 30 % annual personnel costs in January 2013. |
| --- | --- |

(86)

As the Commission has indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan must restore the viability of the company within a reasonable time span. In that regard, the Commission notes positively that New TT reduced on average by 30 % annual personnel costs in January 2013.

| (87) | However, the Commission has doubts that New TT will be able to restore its long-term viability on a stand-alone basis, as planned in the restructuring plan submitted to the Commission. |
| --- | --- |

(87)

However, the Commission has doubts that New TT will be able to restore its long-term viability on a stand-alone basis, as planned in the restructuring plan submitted to the Commission.

| (88) | According to the restructuring plan, New TT plans to be profitable as of 2014. However, the proposed measures to generate profits in the future are very limited. Firstly, it is not clear whether New TT will manage to further reduce its personnel. Currently, the bank seems overstaffed compared to the services New TT offers. Moreover, the implementation of the VRS is uncertain as regards the timing and the acceptance rate by the employees. In that context, the VRS targets up to 900 potential persons and New TT plans to reduce headcount by approximately 520, as described in recital (36). No further steps are proposed in the restructuring plan to reduce personnel costs. For instance, no further indications are given as regards the future of 358 outsourced staff. |
| --- | --- |

(88)

According to the restructuring plan, New TT plans to be profitable as of 2014. However, the proposed measures to generate profits in the future are very limited. Firstly, it is not clear whether New TT will manage to further reduce its personnel. Currently, the bank seems overstaffed compared to the services New TT offers. Moreover, the implementation of the VRS is uncertain as regards the timing and the acceptance rate by the employees. In that context, the VRS targets up to 900 potential persons and New TT plans to reduce headcount by approximately 520, as described in recital (36). No further steps are proposed in the restructuring plan to reduce personnel costs. For instance, no further indications are given as regards the future of 358 outsourced staff.

| (89) | As regards branches, no further closure of branches is foreseen beyond the closing of 20 branches already implemented since the creation of the bridge bank. Additionally, the branches of TT are in the main cities, especially in the Attica region. TT took over T Bank in 2011, which had a similar concentration of branches presence in the Attica region. A rationalisation of the branch network did not take place after the acquisition of T Bank. T Bank seems to remain operating as a separate entity, on a separate IT-platform as well as having a different risk management system. Therefore, the Commission has doubts whether the potential to achieve synergies has been used. It doubts that viability can be restored by keeping T Bank separate, which was itself a non-viable bank. |
| --- | --- |

(89)

As regards branches, no further closure of branches is foreseen beyond the closing of 20 branches already implemented since the creation of the bridge bank. Additionally, the branches of TT are in the main cities, especially in the Attica region. TT took over T Bank in 2011, which had a similar concentration of branches presence in the Attica region. A rationalisation of the branch network did not take place after the acquisition of T Bank. T Bank seems to remain operating as a separate entity, on a separate IT-platform as well as having a different risk management system. Therefore, the Commission has doubts whether the potential to achieve synergies has been used. It doubts that viability can be restored by keeping T Bank separate, which was itself a non-viable bank.

| (90) | Beside those limited cost-cutting measures, New TT's restructuring plan foresees re-pricing of loans and deposits. New TT aims at decreasing the deposit margins on existing deposits while, at the same time, increasing loan margins on new loan production. In that respect, the restructuring plan foresees that the interest margins paid by New TT on deposits will be decreased by 150 basis points ("bp") during 2013-2014 and a further 60 bp during 2015-2017. Loan margins will on the other hand increase by 70bp during 2013-2017. On that basis the interest income of New TT would significantly increase from EUR 433 million in 2013 to EUR 615 million in 2017. However, the Commission doubts that such ambitious re-pricing can be successfully implemented without losing a significant amount of customers and without making risky lending. |
| --- | --- |

(90)

Beside those limited cost-cutting measures, New TT's restructuring plan foresees re-pricing of loans and deposits. New TT aims at decreasing the deposit margins on existing deposits while, at the same time, increasing loan margins on new loan production. In that respect, the restructuring plan foresees that the interest margins paid by New TT on deposits will be decreased by 150 basis points ("bp") during 2013-2014 and a further 60 bp during 2015-2017. Loan margins will on the other hand increase by 70bp during 2013-2017. On that basis the interest income of New TT would significantly increase from EUR 433 million in 2013 to EUR 615 million in 2017. However, the Commission doubts that such ambitious re-pricing can be successfully implemented without losing a significant amount of customers and without making risky lending.

| (91) | In that respect, the Commission observes that New TT intends to double its corporate loan book. However, it is not clear how New TT intends to achieve that significant increase. In the past the corporate segment was relatively small compared to the other activities of TT because TT entered that segment only in 2009. That loan portfolio has generated significant losses since then. It is therefore doubtful whether New TT has the expertise to grow in that segment on a viable and profitable basis. |
| --- | --- |

(91)

In that respect, the Commission observes that New TT intends to double its corporate loan book. However, it is not clear how New TT intends to achieve that significant increase. In the past the corporate segment was relatively small compared to the other activities of TT because TT entered that segment only in 2009. That loan portfolio has generated significant losses since then. It is therefore doubtful whether New TT has the expertise to grow in that segment on a viable and profitable basis.

| (92) | Therefore it is questionable whether New TT has the resources to achieve the increase of income planned in the restructuring plan. |
| --- | --- |

(92)

Therefore it is questionable whether New TT has the resources to achieve the increase of income planned in the restructuring plan.

| (93) | Net interest income is an important income driver. If New TT does not manage to achieve the planned strong growth rate, it will not achieve the planned future profits or it will generate further losses in the future. |
| --- | --- |

(93)

Net interest income is an important income driver. If New TT does not manage to achieve the planned strong growth rate, it will not achieve the planned future profits or it will generate further losses in the future.

| (94) | There is therefore a risk of New TT ending up as a bridge bank, repeatedly relying on State aid. |
| --- | --- |

(94)

There is therefore a risk of New TT ending up as a bridge bank, repeatedly relying on State aid.

| (95) | The Commission is at this stage of the opinion that the reintegration of TT into a larger viable financial company would increase the viability prospects of New TT. It would allow significant rationalisation of costs, would facilitate the re-pricing of deposits and of new loans, and would allow a wider range of products to be offered to customers, thereby achieving higher income through cross-selling. |
| --- | --- |

(95)

The Commission is at this stage of the opinion that the reintegration of TT into a larger viable financial company would increase the viability prospects of New TT. It would allow significant rationalisation of costs, would facilitate the re-pricing of deposits and of new loans, and would allow a wider range of products to be offered to customers, thereby achieving higher income through cross-selling.

| (96) | The Restructuring Communication provides that if a bank cannot return to viability on a stand-alone basis, viability can be restored through a sale and integration into a larger entity. In that respect, point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to restoring long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank and may help restoring market confidence. |
| --- | --- |

(96)

The Restructuring Communication provides that if a bank cannot return to viability on a stand-alone basis, viability can be restored through a sale and integration into a larger entity. In that respect, point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to restoring long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank and may help restoring market confidence.

| (97) | In conclusion, the Commission doubts that the restructuring plan submitted to the Commission on 29 January 2013 and updated in March 2013 will restore New TT's long-term viability. It therefore doubts that measures A and B can be found compatible with the Restructuring Communication. |
| --- | --- |

(97)

In conclusion, the Commission doubts that the restructuring plan submitted to the Commission on 29 January 2013 and updated in March 2013 will restore New TT's long-term viability. It therefore doubts that measures A and B can be found compatible with the Restructuring Communication.

| (98) | Since the Commission has doubts about the restoration of the long-term viability of New TT which harbours the economic activities previously carried out within TT, including T Bank, the Commission has also to open a formal investigation procedure on whether measure D (coverage of the funding gap granted to the transferred activities of T Bank) and measure C (the recapitalisation of TT in 2009) offered a long-term solution for New TT's viability and hereby invites the Greek authorities to submit further information on that subject. |
| --- | --- |

(98)

Since the Commission has doubts about the restoration of the long-term viability of New TT which harbours the economic activities previously carried out within TT, including T Bank, the Commission has also to open a formal investigation procedure on whether measure D (coverage of the funding gap granted to the transferred activities of T Bank) and measure C (the recapitalisation of TT in 2009) offered a long-term solution for New TT's viability and hereby invites the Greek authorities to submit further information on that subject.

3.2.4.2   Burden-sharing and limitation of the aid to the minimum necessary

| (99) | The Commission has doubts that the aid is limited to the minimum. In particular, the Commission doubts that the restructuring costs are limited to the minimum, because New TT is restructured on a stand-alone basis, which inflates the restructuring costs. The Commission doubts that New TT can be made viable on a stand-alone basis without incurring high costs, in particular to develop a sustainable personnel strategy, optimize the branch network, shift its assets mix to corporate lending and integrate T Bank, which includes developing a viable IT infrastructure and risk management structure. At this stage the Commission considers that the stand-alone option might not be the cheapest option and doubts that the State aid is limited to the minimum. |
| --- | --- |

(99)

The Commission has doubts that the aid is limited to the minimum. In particular, the Commission doubts that the restructuring costs are limited to the minimum, because New TT is restructured on a stand-alone basis, which inflates the restructuring costs. The Commission doubts that New TT can be made viable on a stand-alone basis without incurring high costs, in particular to develop a sustainable personnel strategy, optimize the branch network, shift its assets mix to corporate lending and integrate T Bank, which includes developing a viable IT infrastructure and risk management structure. At this stage the Commission considers that the stand-alone option might not be the cheapest option and doubts that the State aid is limited to the minimum.

| (100) | Concerning burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders, the Commission notes that the shareholders and subordinated debt holders were not transferred to New TT but have remained in the entity in liquidation. Therefore, there is a high probability that they will lose their investments. That burden-sharing reduces the aid amount needed. Hence, the Commission considers that sufficient burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders is achieved. |
| --- | --- |

(100)

Concerning burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders, the Commission notes that the shareholders and subordinated debt holders were not transferred to New TT but have remained in the entity in liquidation. Therefore, there is a high probability that they will lose their investments. That burden-sharing reduces the aid amount needed. Hence, the Commission considers that sufficient burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders is achieved.

| (101) | As regards the remuneration of the aid, the Greek State could expect to recover only part of the capital injections by the HFSF amounting to a total of EUR 500 million (Measure A). There will be no remuneration for the HFSF for covering the funding gap between assets and liabilities (Measure B). Further there is a very small likelihood of recovering much of the amount contributed by the HFSF. It is therefore highly probable that the EUR 4.1 billion granted is definitively lost. |
| --- | --- |

(101)

As regards the remuneration of the aid, the Greek State could expect to recover only part of the capital injections by the HFSF amounting to a total of EUR 500 million (Measure A). There will be no remuneration for the HFSF for covering the funding gap between assets and liabilities (Measure B). Further there is a very small likelihood of recovering much of the amount contributed by the HFSF. It is therefore highly probable that the EUR 4.1 billion granted is definitively lost.

| (102) | Therefore the Commission considers that the burden-sharing, even if it probably represents the maximum of what is feasible for that distressed bank i.e. New TT, does not seem to meet the Communication's requirements. If that is the case, the absence of remuneration triggers the need for in-depth restructuring, both in terms of viability measures and in terms of measures to limit distortions of competition. |
| --- | --- |

(102)

Therefore the Commission considers that the burden-sharing, even if it probably represents the maximum of what is feasible for that distressed bank i.e. New TT, does not seem to meet the Communication's requirements. If that is the case, the absence of remuneration triggers the need for in-depth restructuring, both in terms of viability measures and in terms of measures to limit distortions of competition.

| (103) | The Commission observes that a large part of the losses incurred in the last years stems from a waiver of debt in favour of the State i.e. through the PSI and through the sale of GGB to the State at a deep discount to par at the end of 2012. Those measures could be considered as equivalent to a payment by the bank to the State and therefore justify a lower remuneration on the subsequent recapitalisation aid granted by the State to cover the capital holes stemming from the debt waiver in favour of the State. The Member State authorities and interested parties are invited to comment on that view. |
| --- | --- |

(103)

The Commission observes that a large part of the losses incurred in the last years stems from a waiver of debt in favour of the State i.e. through the PSI and through the sale of GGB to the State at a deep discount to par at the end of 2012. Those measures could be considered as equivalent to a payment by the bank to the State and therefore justify a lower remuneration on the subsequent recapitalisation aid granted by the State to cover the capital holes stemming from the debt waiver in favour of the State. The Member State authorities and interested parties are invited to comment on that view.

3.2.4.3   Distortion of competition

| (104) | New TT has received EUR 4.6 billion of aid (EUR 0.5 billion in form of capital and 4.1 billion in form of "funding gap" coverage) which is a considerable amount of aid. That aid represents more than 70% of TT's RWA and more than 90% of New TT's RWA. Further the Commission notes that TT (which is the legal entity which previously performed the activities which are now harboured in New TT) had received aid in the past: TT received under the Scheme (33) a first capital injection of EUR 224.96 million in form of preference shares (measure C). Furthermore, on the resolution of T Bank, the transferred activities of T Bank, which were transferred to TT, received a resolution aid of approximately EUR 678 million (measure D). Such amounts of aid normally call for a deep restructuring and reduction of the market presence of the bank. Those requirements are even more acute if there is no remuneration of the aid, most of which will never be recovered. At the same time, a significant part of the losses which the bank incurred in recent years do not seem to stem from risk-taking activities but from the holding of government bonds. That factor may justify the view that the aid is creating fewer distortions of competition. However, it has also to be observed that TT was holding proportionally to its size far more GGBs than the other banks in Greece. At this stage, the Commission considers that apparently excessive investment in GGBs could reflect some inappropriate risk-taking. The authorities and interested parties are invited to comment on that view. |
| --- | --- |

(104)

New TT has received EUR 4.6 billion of aid (EUR 0.5 billion in form of capital and 4.1 billion in form of "funding gap" coverage) which is a considerable amount of aid. That aid represents more than 70% of TT's RWA and more than 90% of New TT's RWA. Further the Commission notes that TT (which is the legal entity which previously performed the activities which are now harboured in New TT) had received aid in the past: TT received under the Scheme (33) a first capital injection of EUR 224.96 million in form of preference shares (measure C). Furthermore, on the resolution of T Bank, the transferred activities of T Bank, which were transferred to TT, received a resolution aid of approximately EUR 678 million (measure D). Such amounts of aid normally call for a deep restructuring and reduction of the market presence of the bank. Those requirements are even more acute if there is no remuneration of the aid, most of which will never be recovered. At the same time, a significant part of the losses which the bank incurred in recent years do not seem to stem from risk-taking activities but from the holding of government bonds. That factor may justify the view that the aid is creating fewer distortions of competition. However, it has also to be observed that TT was holding proportionally to its size far more GGBs than the other banks in Greece. At this stage, the Commission considers that apparently excessive investment in GGBs could reflect some inappropriate risk-taking. The authorities and interested parties are invited to comment on that view.

| (105) | In terms of market presence, the Commission observes that the creation of the bridge bank is not a real resolution of TT as the restructuring plan of New TT foresees that New TT remains on the market nearly as TT was before. |
| --- | --- |

(105)

In terms of market presence, the Commission observes that the creation of the bridge bank is not a real resolution of TT as the restructuring plan of New TT foresees that New TT remains on the market nearly as TT was before.

| (106) | TT was a medium-sized bank in Greece (approximately 6 % in terms of deposits). TT's assets and liabilities transferred into New TT are relatively small when compared with the size of the Greek banking system. Also, the bank has no foreign activities. Therefore, despite the exceptionally large aid amount, the distortions of competition caused by the aid to New TT could be considered to be rather limited. |
| --- | --- |

(106)

TT was a medium-sized bank in Greece (approximately 6 % in terms of deposits). TT's assets and liabilities transferred into New TT are relatively small when compared with the size of the Greek banking system. Also, the bank has no foreign activities. Therefore, despite the exceptionally large aid amount, the distortions of competition caused by the aid to New TT could be considered to be rather limited.

| (107) | However, to limit the risk that New TT would offer interest rates on deposits which are much higher than the interest rates on deposits of most of the competitors, a price leadership ban may be contemplated for New TT. Such a price leadership ban would decrease the probability that New TT uses the State aid to pay high interest rates and distorts competition on the market for deposits. Furthermore, to ensure that New TT does not expand its business and to limit the competition distortions, the Commission is of the view that some behavioural measures such as an acquisition ban and a ban on strong growth in lending would seem necessary. |
| --- | --- |

(107)

However, to limit the risk that New TT would offer interest rates on deposits which are much higher than the interest rates on deposits of most of the competitors, a price leadership ban may be contemplated for New TT. Such a price leadership ban would decrease the probability that New TT uses the State aid to pay high interest rates and distorts competition on the market for deposits. Furthermore, to ensure that New TT does not expand its business and to limit the competition distortions, the Commission is of the view that some behavioural measures such as an acquisition ban and a ban on strong growth in lending would seem necessary.

| (108) | At this stage, the Commission therefore doubts that sufficient measures are taken to limit undue distortions of competition. |
| --- | --- |

(108)

At this stage, the Commission therefore doubts that sufficient measures are taken to limit undue distortions of competition.

3.3   Conclusion

| (109) | In the light of the foregoing considerations, the Commission decides that measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and approves them provisionally as rescue aid. It doubts that those measures may be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU as restructuring aid, as they do not seem to comply with the requirements of the Restructuring Communication.
  The Commission has accordingly decided to consider the aid to be temporarily compatible with the internal market within the meaning of Article 107(1) TFEU. Moreover, and in the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, requests the Hellenic Republic to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the restructuring aid, within one month of the date of receipt of this letter. In particular, it requests the Hellenic Republic to submit a new restructuring plan for New TT which addresses the Commission's doubts expressed in this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.
  The Commission wishes to draw the attention of the Hellenic Republic to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.
  Finally, the Commission warns the Hellenic Republic that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(109)

In the light of the foregoing considerations, the Commission decides that measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and approves them provisionally as rescue aid. It doubts that those measures may be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU as restructuring aid, as they do not seem to comply with the requirements of the Restructuring Communication.

The Commission has accordingly decided to consider the aid to be temporarily compatible with the internal market within the meaning of Article 107(1) TFEU. Moreover, and in the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, requests the Hellenic Republic to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the restructuring aid, within one month of the date of receipt of this letter. In particular, it requests the Hellenic Republic to submit a new restructuring plan for New TT which addresses the Commission's doubts expressed in this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Commission wishes to draw the attention of the Hellenic Republic to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

Finally, the Commission warns the Hellenic Republic that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  Vt komisjoni otsus, 19.11.2008. abi nr N 560/2008 kohta „Meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks” (ELT C 125, 5.6.2009, lk 6). Kava on pikendatud mitu korda.

1

(2)  Komisjoni otsus, 16. mai 2012, juhtum SA.34115 (2012/NN) „Resolution of T Bank” (ELT C 284, 20.9.2012, lk 9).

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  Komisjoni teatis – Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8).

5

(6)  Komisjoni teatis „Finantseerimisasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2).

6

(7)  Komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

7

(8)  See Commission decision of 19 November 2008 in State aid N 560/2008 "Support Measures for the Credit Institutions in Greece", OJ C 125, 05.06.2009, p. 6. The scheme has been prolonged several times. The last updated scheme is in place until 30 June 2013. See Commission decision of 22 January 2013 in State aid SA.35999 (2012/N) “Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loans Scheme for Credit Institutions in Greece”, not yet published.

8

(9)  Commission decision of 16 May 2012 in case SA.34115 (2012/NN) "Resolution of T Bank", OJ C 284, 20.09.2012, p. 9.

9

(10)  The HFSF is a Fund originally established by Law 3864/2010 of the Greek Parliament. The Fund's resources stem from the financial support mechanism to Greece and its capital is gradually paid up by the Greek State. It is set up for a limited duration until 30 June 2017. For more details, see inter alia, Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 "Recapitalisation of credit institutions in Greece under the Financial Stability Fund (FSF)", OJ C 316, 20.11.2010, p. 7.

10

(11)  See footnote 1.

11

(12)  Bain&Company assessment report regarding policies and procedures required to ensure effective liquidating bank asset management and recovery of February 2013.

12

(13)  Financial impact analysis of the proposed merger between TT and T Bank performed by BoG, 19 July 2011

13

(14)  Private Sector Involvement (PSI): negotiation between the Greek authorities and its private creditors which aimed to achieve a partial waiver of the Greek government debt by its private creditors on a voluntary basis. The PSI is extraordinary in nature and had a considerable impact on Greek banks. A series of banks made losses stemming from PSI. Those developments are described in more detail for instance in points 12 and 13 of the following document: "The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012", also available on http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/op94_en.htm.

14

The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012

(15)  See the Greek law 4021/2011 on Bank Restructuring and the Law 3864/2010 on the Hellenic Financial Stability Fund. The Law 4021 of October 2011 amends the existing Greek banking legislation by providing for recovery as well as for resolution measures for credit institutions seated in Greece.

15

(16)  Decree 2124/B.95 of the Hellenic Republic Ministry of Finance of 18 January 2013 establishing an interim credit institution by the name of "New TT Hellenic Postbank S.A.".

16

(17)  See Bank of Greece Resolution Measures Committee Decision 7/2/18.01.2013 on the authorisation of the interim credit institution by the name of "New TT Hellenic Postbank S.A." and Resolution Measures Committee Decision 7/3/18/01.2013 on the withdrawal of the authorization of the credit institution by name of "TT Hellenic Postbank S.A." and placing thereof under liquidation.

17

(18)  See footnote 1.

18

(19)  Under Law 3723/2008.

19

(20)  In 2011, a resolution branch was created in the HDIGF with the adoption of the Resolution Framework in Greece. According to law 4021/2011, in the case of a transfer order: ‧In case the value of the liabilities transferred to the transferee-credit institution exceeds the value of the assets transferred, the Bank of Greece shall determine the difference, to be covered as follows: a) the Depositors Branch of the HDIGF shall pay an amount equal to the value of the guaranteed deposits after deduction of the value of the transferred assets and b) the Resolution Branch of HDIGF shall pay the surplus.‧

20

In case the value of the liabilities transferred to the transferee-credit institution exceeds the value of the assets transferred, the Bank of Greece shall determine the difference, to be covered as follows: a) the Depositors Branch of the HDIGF shall pay an amount equal to the value of the guaranteed deposits after deduction of the value of the transferred assets and b) the Resolution Branch of HDIGF shall pay the surplus

(21)  Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 "Recapitalisation of credit institutions in Greece under the Financial Stability Fund (FSF)", OJ C 316, 20.11.2010, p. 7.

21

(22)  More specifically, recital 46 of the Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 states that: ‧The qualification of a measure as State aid first of all presupposes that the aid must be imputable to the State and financed by a Member State or through State resources. Neither imputability nor the presence of State resources are put into question by the fact that the Fund is independent. It is true that according to settled case-law regarding public undertakings it is not sufficient that the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, but an actual exercise of that control must exist. However, in the present case the Fund is not acting as a public undertaking and its activities cannot be considered as falling into the sphere of a commercial market operator. Instead, the Fund is solely executing a public task. In addition it can be noted that the capital of the Fund is fully and solely paid by the Greek State, all seven members of the Fund's Board shall be appointed by a decision of the Minister of Finance and the Fund shall enjoy all the administrative, financial and judicial immunities applicable to the State.‧

22

The qualification of a measure as State aid first of all presupposes that the aid must be imputable to the State and financed by a Member State or through State resources. Neither imputability nor the presence of State resources are put into question by the fact that the Fund is independent. It is true that according to settled case-law regarding public undertakings it is not sufficient that the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, but an actual exercise of that control must exist. However, in the present case the Fund is not acting as a public undertaking and its activities cannot be considered as falling into the sphere of a commercial market operator. Instead, the Fund is solely executing a public task. In addition it can be noted that the capital of the Fund is fully and solely paid by the Greek State, all seven members of the Fund's Board shall be appointed by a decision of the Minister of Finance and the Fund shall enjoy all the administrative, financial and judicial immunities applicable to the State

(23)  See footnotes 14 and 15.

23

(24)  See by analogy Commission decision of 25.01.2010 in the State aid case NN 19/2009 – Restructuring aid to Dunfermline Building Society, recital 51; Commission decision of 25.10.2010 in State aid case N 560/2009 – Aid for the liquidation of Fionia bank, recital 56; Commission decision of 8.11.2010 in State aid case N 392/2010 – Restructuring of CajaSur, recital 52.

24

(25)  See footnote 1.

25

(26)  See footnote 2.

26

(27)  Commission decision of 22 January 2013 in State aid SA.35999 (2012/N) “Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loans Scheme for Credit Institutions in Greece”, not yet published, Commission decision of 16 May 2012"Resolution of T Bank",

27

(28)  Commission communication on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis, OJ C 356, 6.12.2011, p. 7

28

(29)  Communication from the Commission - The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, OJ C 270, 25.10.2008, p. 8.

29

(30)  Communication from the Commission - The recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition, OJ C 10, 15.1.2009, p. 2.

30

(31)  Commission Communication - The return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules, OJ C 195, 19.8.2009, p. 9.

31

(32)  See recitals (59)-(61) from Commission decision of 16 May 2012"Resolution of T Bank".

32

(33)  See footnote 1.

33

---