# Uradni list C 153E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.153.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 153E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5631. maj 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.153.slv

Uradni list

Evropske unije

C 153E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5631. maj 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 15.–17. novembra 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 59 E, 28.2.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 15. november 2011 |
| 2013/C 153E/01 | Postopki v primeru insolventnosti v okviru prava družb EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 s priporočili Komisiji o postopkih v primeru insolventnosti v okviru prava družb EU (2011/2006(INI)) | 1 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI | 5 |
| 2013/C 153E/02 | Demografske spremembe in njihove posledice za kohezijsko politikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | Izvajanje direktive o poklicnih kvalifikacijahResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o izvajanju direktive o poklicnih kvalifikacijah (2005/36/ES) (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | Potrošniška politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (2011/2149(INI)) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Spletne igre na srečoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | Zdravje medonosnih čebel in čebelarstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o zdravju medonosnih čebel in izzivih za čebelarski sektor (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Pravila o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomenaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | Evropska platforma proti revščini in socialni izključenostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (2011/2052(INI)) | 57 |
| | Sreda, 16. november 2011 |
| 2013/C 153E/09 | Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2010 (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Konferenca o podnebnih spremembah v DurbanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | Poročilo o odgovornosti na področju financiranja za razvojResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o poročilu o odgovornosti na področju financiranja za razvoj | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Evropska kinematografija v digitalni dobiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (2010/2306(INI)) | 102 |
| | Četrtek, 17. november 2011 |
| 2013/C 153E/13 | Podpora EU Mednarodnemu kazenskemu sodiščuResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | Vrh EU-ZDA 28. novembra 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o vrhovnem srečanju EU in ZDA 28. novembra 2011 | 124 |
| 2013/C 153E/15 | Odprti internet in nevtralnost omrežja v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi | 128 |
| 2013/C 153E/16 | Prepoved kasetnega strelivaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o prepovedi kasetnega streliva | 132 |
| 2013/C 153E/17 | Posodobitev zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga | 135 |
| 2013/C 153E/18 | Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in GruzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | Vključevanje načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamentaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Boj proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravniResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Iran – nedavni primeri kršitev človekovih pravicResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o Iranu – nedavni primeri kršitev človekovih pravic | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Egipt, zlasti primer blogerja Ale Abdela FatahaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o Egiptu, zlasti primeru blogerja Ale Abdela Fataha | 162 |
| 2013/C 153E/23 | Potreba po dostopnih storitvah v sili na številki 112Izjava Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o potrebi po dostopnih storitvah v sili na številki 112 | 165 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 15.–17. novembra 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 59 E, 28.2.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 15. november 2011

2013/C 153E/01

Postopki v primeru insolventnosti v okviru prava družb EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 s priporočili Komisiji o postopkih v primeru insolventnosti v okviru prava družb EU (2011/2006(INI))

1

PRILOGA K RESOLUCIJI

5

2013/C 153E/02

Demografske spremembe in njihove posledice za kohezijsko politikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

Izvajanje direktive o poklicnih kvalifikacijahResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o izvajanju direktive o poklicnih kvalifikacijah (2005/36/ES) (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

Potrošniška politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (2011/2149(INI))

25

2013/C 153E/05

Spletne igre na srečoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

Zdravje medonosnih čebel in čebelarstvoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o zdravju medonosnih čebel in izzivih za čebelarski sektor (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Pravila o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomenaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

Evropska platforma proti revščini in socialni izključenostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (2011/2052(INI))

57

Sreda, 16. november 2011

2013/C 153E/09

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU v letu 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2010 (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Konferenca o podnebnih spremembah v DurbanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17)

83

2013/C 153E/11

Poročilo o odgovornosti na področju financiranja za razvojResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o poročilu o odgovornosti na področju financiranja za razvoj

97

2013/C 153E/12

Evropska kinematografija v digitalni dobiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (2010/2306(INI))

102

Četrtek, 17. november 2011

2013/C 153E/13

Podpora EU Mednarodnemu kazenskemu sodiščuResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

Vrh EU-ZDA 28. novembra 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o vrhovnem srečanju EU in ZDA 28. novembra 2011

124

2013/C 153E/15

Odprti internet in nevtralnost omrežja v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi

128

2013/C 153E/16

Prepoved kasetnega strelivaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o prepovedi kasetnega streliva

132

2013/C 153E/17

Posodobitev zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga

135

2013/C 153E/18

Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in GruzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

Vključevanje načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamentaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Boj proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravniResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Iran – nedavni primeri kršitev človekovih pravicResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o Iranu – nedavni primeri kršitev človekovih pravic

157

2013/C 153E/22

Egipt, zlasti primer blogerja Ale Abdela FatahaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o Egiptu, zlasti primeru blogerja Ale Abdela Fataha

162

2013/C 153E/23

Potreba po dostopnih storitvah v sili na številki 112Izjava Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o potrebi po dostopnih storitvah v sili na številki 112

165

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 15. november 2011 |
| 2013/C 153E/24 | Uskladitev zaščitnih ukrepov, ki se zahtevajo od gospodarskih družb (člen 54 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (prenovitev) (KOM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (Prenovitev) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju - člena 10 in 11 sta izključena ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, razen k členom 10 in 11 Konvencije (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju - glede členov 10 in 11 ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in Jordanijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in Gruzijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Začasna opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (posredni ukrepi) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Prodaja na kratko in nekateri vidiki zamenjav kreditnega tveganja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Evropska statistika trajnih nasadov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki trajnih nasadov (KOM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (neposredni ukrepi) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o posebnem programu, ki ga bo z neposrednimi ukrepi izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Udeležba podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Sveta (Euratom) o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter razširjanju rezultatov raziskav (2012–2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | Sreda, 16. november 2011 |
| 2013/C 153E/35 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41 - IrskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41, Irska) (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD)) | 188 |
| PRILOGA | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71 - IrskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71, Irska) (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD)) | 190 |
| PRILOGA | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43 - IrskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43, Irska) (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD)) | 192 |
| PRILOGA | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija in Zgornja Avstrija/AvstrijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija – Zgornja Avstrija, Avstrija) (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD)) | 194 |
| PRILOGA | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji:vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas/GrčijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grčija) (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD)) | 197 |
| PRILOGA | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Znak evropske dediščine ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Enotno evropsko železniško območje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (KOM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. novembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (
  1
  ) | 201 |
| PRILOGA I | 255 |
| PRILOGA II | 255 |
| PRILOGA III | 256 |
| PRILOGA IV | 257 |
| PRILOGA V | 260 |
| PRILOGA VI | 261 |
| PRILOGA VII | 262 |
| PRILOGA VIII | 263 |
| PRILOGA IX | 267 |
| PRILOGA X | 268 |
| PRILOGA XI | 269 |
| PRILOGA XII | 270 |
| | Četrtek, 17. november 2011 |
| 2013/C 153E/42 | Nadaljnje oblikovanje celostne pomorske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (KOM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike | 275 |
| PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 15. november 2011

2013/C 153E/24

Uskladitev zaščitnih ukrepov, ki se zahtevajo od gospodarskih družb (člen 54 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (prenovitev) (KOM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (Prenovitev)

167

2013/C 153E/25

Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju - člena 10 in 11 sta izključena ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, razen k členom 10 in 11 Konvencije (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju - glede členov 10 in 11 ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in Jordanijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in Gruzijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Začasna opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (posredni ukrepi) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Prodaja na kratko in nekateri vidiki zamenjav kreditnega tveganja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav

177

2013/C 153E/32

Evropska statistika trajnih nasadov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki trajnih nasadov (KOM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta

178

2013/C 153E/33

Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (neposredni ukrepi) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o posebnem programu, ki ga bo z neposrednimi ukrepi izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Udeležba podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Sveta (Euratom) o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter razširjanju rezultatov raziskav (2012–2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

Sreda, 16. november 2011

2013/C 153E/35

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41 - IrskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41, Irska) (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

188

PRILOGA

190

2013/C 153E/36

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71 - IrskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71, Irska) (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

190

PRILOGA

192

2013/C 153E/37

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43 - IrskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43, Irska) (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

192

PRILOGA

194

2013/C 153E/38

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija in Zgornja Avstrija/AvstrijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija – Zgornja Avstrija, Avstrija) (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

194

PRILOGA

196

2013/C 153E/39

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji:vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas/GrčijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grčija) (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

197

PRILOGA

199

2013/C 153E/40

Znak evropske dediščine ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Enotno evropsko železniško območje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (KOM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. novembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (
  1
  )

1

201

PRILOGA I

255

PRILOGA II

PRILOGA II

255

PRILOGA III

256

PRILOGA IV

257

PRILOGA V

PRILOGA V

260

PRILOGA VI

261

PRILOGA VII

262

PRILOGA VIII

263

PRILOGA IX

267

PRILOGA X

268

PRILOGA XI

269

PRILOGA XII

270

Četrtek, 17. november 2011

2013/C 153E/42

Nadaljnje oblikovanje celostne pomorske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (KOM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike

275

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

275

2013/C 153E/43

Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

275

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 15.–17. novembra 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 59 E, 28.2.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 15. november 2011

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/1

---

Torek, 15. november 2011Postopki v primeru insolventnosti v okviru prava družb EU

P7_TA(2011)0484

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 s priporočili Komisiji o postopkih v primeru insolventnosti v okviru prava družb EU (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (1) (uredba o insolventnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (1) (uredba o insolventnosti),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 2. maja 2006 (2), 10. septembra 2009 (3) in 21. januarja 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 2. maja 2006 (2), 10. septembra 2009 (3) in 21. januarja 2010 (4),

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0355/2011),

| A. | ker neenakosti med nacionalnim insolvenčnim pravom povzročajo konkurenčne prednosti ali slabosti in težave za družbe s čezmejnimi dejavnostmi, kar bi lahko oviralo uspešno prestrukturiranje insolventnih podjetij; ker te neenakosti spodbujajo izbiro najugodnejšega sodišča; ker bi enaki pogoji notranjemu trgu koristili; |
| --- | --- |

A.

ker neenakosti med nacionalnim insolvenčnim pravom povzročajo konkurenčne prednosti ali slabosti in težave za družbe s čezmejnimi dejavnostmi, kar bi lahko oviralo uspešno prestrukturiranje insolventnih podjetij; ker te neenakosti spodbujajo izbiro najugodnejšega sodišča; ker bi enaki pogoji notranjemu trgu koristili;

| B. | ker je treba sprejeti ukrepe, da se preprečijo zlorabe, in vsakršno širjenje, pojava izbiranja najugodnejšega sodišča in ker bi bilo treba preprečiti potekanje več glavnih postopkov hkrati, |
| --- | --- |

B.

ker je treba sprejeti ukrepe, da se preprečijo zlorabe, in vsakršno širjenje, pojava izbiranja najugodnejšega sodišča in ker bi bilo treba preprečiti potekanje več glavnih postopkov hkrati,

| C. | ker insolvenčnega materialnega prava na ravni EU sicer ni mogoče ustvariti, vseeno pa obstajajo področja insolvenčnega prava, na katerih je uskladitev možna in koristna; |
| --- | --- |

C.

ker insolvenčnega materialnega prava na ravni EU sicer ni mogoče ustvariti, vseeno pa obstajajo področja insolvenčnega prava, na katerih je uskladitev možna in koristna;

| D. | ker se nacionalno insolvenčno pravo v državah članicah postopoma zbližuje; |
| --- | --- |

D.

ker se nacionalno insolvenčno pravo v državah članicah postopoma zbližuje;

| E. | ker je bila leta 2000 sprejeta uredba o insolventnosti, ki velja že več kot devet let; ker bi morala Komisija najkasneje do 1. junija 2012 pripraviti poročilo o njenem izvajanju; |
| --- | --- |

E.

ker je bila leta 2000 sprejeta uredba o insolventnosti, ki velja že več kot devet let; ker bi morala Komisija najkasneje do 1. junija 2012 pripraviti poročilo o njenem izvajanju;

| F. | ker je bila uredba o insolventnosti rezultat zelo dolgih pogajanj, zaradi česar so bila opuščena mnoga občutljiva področja, njen pristop k številnim vprašanjem pa je bil že v času sprejetja uredbe zastarel; |
| --- | --- |

F.

ker je bila uredba o insolventnosti rezultat zelo dolgih pogajanj, zaradi česar so bila opuščena mnoga občutljiva področja, njen pristop k številnim vprašanjem pa je bil že v času sprejetja uredbe zastarel;

| G. | ker se je od začetka veljavnosti uredbe o insolventnosti marsikaj spremenilo, Uniji se je pridružilo 12 novih držav članic in se je izrazito povečalo število povezanih družb; |
| --- | --- |

G.

ker se je od začetka veljavnosti uredbe o insolventnosti marsikaj spremenilo, Uniji se je pridružilo 12 novih držav članic in se je izrazito povečalo število povezanih družb;

| H. | ker insolventnost negativno vpliva ne samo na prizadeta podjetja, temveč tudi na gospodarstvo držav članic, zaradi česar bi si bilo treba prizadevati, da bi vsak gospodarski subjekt, vsakega davkoplačevalca in delodajalca obvarovali pred posledicami insolventnosti, |
| --- | --- |

H.

ker insolventnost negativno vpliva ne samo na prizadeta podjetja, temveč tudi na gospodarstvo držav članic, zaradi česar bi si bilo treba prizadevati, da bi vsak gospodarski subjekt, vsakega davkoplačevalca in delodajalca obvarovali pred posledicami insolventnosti,

| I. | ker je pristop k postopku zaradi insolventnosti zdaj bolj usmerjen v reševanje podjetij kot alternativo za stečaj; |
| --- | --- |

I.

ker je pristop k postopku zaradi insolventnosti zdaj bolj usmerjen v reševanje podjetij kot alternativo za stečaj;

| J. | ker bi moralo biti insolvenčno pravo orodje za reševanje podjetij na ravni Unije; ker takšno reševanje, če je možno, koristi tako dolžniku kot upnikom in zaposlenim; |
| --- | --- |

J.

ker bi moralo biti insolvenčno pravo orodje za reševanje podjetij na ravni Unije; ker takšno reševanje, če je možno, koristi tako dolžniku kot upnikom in zaposlenim;

| K. | ker upniki ne smejo zlorabljati postopka zaradi insolventnosti, da bi se izognili rednemu postopku za povrnitev terjatev, in ker so zato potrebna ustrezna postopkovna varovala; |
| --- | --- |

K.

ker upniki ne smejo zlorabljati postopka zaradi insolventnosti, da bi se izognili rednemu postopku za povrnitev terjatev, in ker so zato potrebna ustrezna postopkovna varovala;

| L. | ker bi bilo treba sprejeti pravni okvir, ki bi bil bolj prirejen primerom začasne insolventnosti podjetij; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba sprejeti pravni okvir, ki bi bil bolj prirejen primerom začasne insolventnosti podjetij;

| M. | ker Komisija v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020) ob navajanju vrzeli in ovir za dokončno vzpostavitev enotnega trga za 21. stoletje zapiše: "Izboljšati je treba dostop malih in srednjih podjetij do enotnega trga. Podjetništvo moramo razvijati s konkretnimi pobudami v okviru politik, vključno s poenostavitvijo prava o gospodarskih družbah (stečajni postopki, statut zasebne družbe ipd.), ter pobudami, ki podjetnikom omogočajo nov začetek po neuspelih podvigih"; |
| --- | --- |

M.

ker Komisija v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020) ob navajanju vrzeli in ovir za dokončno vzpostavitev enotnega trga za 21. stoletje zapiše: "Izboljšati je treba dostop malih in srednjih podjetij do enotnega trga. Podjetništvo moramo razvijati s konkretnimi pobudami v okviru politik, vključno s poenostavitvijo prava o gospodarskih družbah (stečajni postopki, statut zasebne družbe ipd.), ter pobudami, ki podjetnikom omogočajo nov začetek po neuspelih podvigih";

| N. | ker bi moralo insolvenčno pravo določati tudi pravila za likvidacijo podjetja na čim bolj neškodljiv in ugoden način za vse udeležence, če se izkaže, da rešitev podjetja najbrž ne bo ali ni uspela; |
| --- | --- |

N.

ker bi moralo insolvenčno pravo določati tudi pravila za likvidacijo podjetja na čim bolj neškodljiv in ugoden način za vse udeležence, če se izkaže, da rešitev podjetja najbrž ne bo ali ni uspela;

| O. | ker je treba v vsakem konkretnem primeru raziskati razloge za insolventnost podjetja, t. j. ugotoviti, ali so finančne težave podjetja prehodne, ali pa je podjetje popolnoma plačilno nesposobno; ker je v bistvu treba ugotoviti, kolikšno je celotno premoženje dolžnika in njegovih obveznosti, da bi lahko ocenili njegovo (ne)sposobnost plačevanja; |
| --- | --- |

O.

ker je treba v vsakem konkretnem primeru raziskati razloge za insolventnost podjetja, t. j. ugotoviti, ali so finančne težave podjetja prehodne, ali pa je podjetje popolnoma plačilno nesposobno; ker je v bistvu treba ugotoviti, kolikšno je celotno premoženje dolžnika in njegovih obveznosti, da bi lahko ocenili njegovo (ne)sposobnost plačevanja;

| P. | ker so povezane družbe razširjen pojav, vendar se na ravni Unije vprašanje njihove insolventnosti še ni obravnavalo; ker obstaja velika možnost, da ima insolventnost povezanih družb glede na vsako posamezno članico skupine za posledico več ločenih postopkov zaradi insolventnosti v različnih pravnih redih; ker v primeru, da postopkov ni mogoče uskladiti, ni verjetno, da bi bilo mogoče skupino reorganizirati kot celoto, zato jo utegne biti potrebno razdeliti na sestavne dele, kar za upnike, zainteresirane strani in zaposlene pomeni izgubo; |
| --- | --- |

P.

ker so povezane družbe razširjen pojav, vendar se na ravni Unije vprašanje njihove insolventnosti še ni obravnavalo; ker obstaja velika možnost, da ima insolventnost povezanih družb glede na vsako posamezno članico skupine za posledico več ločenih postopkov zaradi insolventnosti v različnih pravnih redih; ker v primeru, da postopkov ni mogoče uskladiti, ni verjetno, da bi bilo mogoče skupino reorganizirati kot celoto, zato jo utegne biti potrebno razdeliti na sestavne dele, kar za upnike, zainteresirane strani in zaposlene pomeni izgubo;

| Q. | ker je pri insolventnosti povezanih družb trenutno v EU težko izvesti sanacijo zaradi različnih predpisov držav članic, zaradi tega pa je ogroženih na tisoče delovnih mest; |
| --- | --- |

Q.

ker je pri insolventnosti povezanih družb trenutno v EU težko izvesti sanacijo zaradi različnih predpisov držav članic, zaradi tega pa je ogroženih na tisoče delovnih mest;

| R. | ker bi se lahko upniki, delničarji, delavci in sodišča s povezovanjem državnih registrov insolventnosti, kar bi privedlo do vzpostavitve dostopne in celovite podatkovne zbirke EU o postopkih zaradi insolventnosti, seznanili z začetkom postopka zaradi insolventnosti v drugi državi članici ter z roki in podrobnostmi o prijavljenih terjatvah; ker bi to spodbudilo stroškovno učinkovito upravo in povečalo preglednost, hkrati pa bi bilo upoštevano varovanje podatkov; |
| --- | --- |

R.

ker bi se lahko upniki, delničarji, delavci in sodišča s povezovanjem državnih registrov insolventnosti, kar bi privedlo do vzpostavitve dostopne in celovite podatkovne zbirke EU o postopkih zaradi insolventnosti, seznanili z začetkom postopka zaradi insolventnosti v drugi državi članici ter z roki in podrobnostmi o prijavljenih terjatvah; ker bi to spodbudilo stroškovno učinkovito upravo in povečalo preglednost, hkrati pa bi bilo upoštevano varovanje podatkov;

| S. | ker bi morali biti čezmejni načrti izrednih ukrepov in reševanja (oporoke za časa življenja) za finančne ustanove pravno izvršljivi in bi jih bilo treba upoštevati za vse sistemsko pomembne družbe, tudi če niso finančne ustanove, saj so pomemben korak v postopku vzpostavljanja ustreznega čezmejnega okvira za insolventnost; |
| --- | --- |

S.

ker bi morali biti čezmejni načrti izrednih ukrepov in reševanja (oporoke za časa življenja) za finančne ustanove pravno izvršljivi in bi jih bilo treba upoštevati za vse sistemsko pomembne družbe, tudi če niso finančne ustanove, saj so pomemben korak v postopku vzpostavljanja ustreznega čezmejnega okvira za insolventnost;

| T. | ker morajo določbe o postopkih zaradi insolventnosti dopuščati posebno ureditev za izločitev enot, ki so sposobne preživeti in ponujajo osnovne storitve, kot so plačilni sistemi in drugi mehanizmi, opredeljeni v "oporokah za časa življenja", in ker bi morale države članice tudi zagotoviti, da so v njihove zakone o insolventnosti vnesene ustrezne določbe, sprejete na ravni EU z namenom, da se iz insolventnih čezmejnih konglomeratov ločijo enote, ki so sposobne preživeti; |
| --- | --- |

T.

ker morajo določbe o postopkih zaradi insolventnosti dopuščati posebno ureditev za izločitev enot, ki so sposobne preživeti in ponujajo osnovne storitve, kot so plačilni sistemi in drugi mehanizmi, opredeljeni v "oporokah za časa življenja", in ker bi morale države članice tudi zagotoviti, da so v njihove zakone o insolventnosti vnesene ustrezne določbe, sprejete na ravni EU z namenom, da se iz insolventnih čezmejnih konglomeratov ločijo enote, ki so sposobne preživeti;

| U. | ker bi morali postopki zaradi insolventnosti upoštevati prenose znotraj skupin, da bi bila sredstva zaradi pravičnega rezultata po potrebi čezmejno izterljiva; |
| --- | --- |

U.

ker bi morali postopki zaradi insolventnosti upoštevati prenose znotraj skupin, da bi bila sredstva zaradi pravičnega rezultata po potrebi čezmejno izterljiva;

| V. | ker nekaterih investicijskih družb, zlasti zavarovalnic, ni mogoče razpustiti v trenutku in je potrebna rešitev, ki bo vodila v pravično postopno razporeditev premoženja; ker se prenosa poslovanja, prenehanja ali nadaljnjega delovanja ne sme preprečiti in je treba tem vprašanjem po potrebi dati prednost; |
| --- | --- |

V.

ker nekaterih investicijskih družb, zlasti zavarovalnic, ni mogoče razpustiti v trenutku in je potrebna rešitev, ki bo vodila v pravično postopno razporeditev premoženja; ker se prenosa poslovanja, prenehanja ali nadaljnjega delovanja ne sme preprečiti in je treba tem vprašanjem po potrebi dati prednost;

| W. | ker bi morale biti odločitve o tem, da se v postopke zaradi insolventnosti vključijo tudi skupine in ne samo posamezni pravni subjekti, ciljno usmerjene v rezultate in bi morale upoštevati vse morebitne posledice, kot sta uporaba drugih reševalnih instrumentov ali učinek na jamstvene sheme, ki zajemajo različne blagovne znamke znotraj skupine; |
| --- | --- |

W.

ker bi morale biti odločitve o tem, da se v postopke zaradi insolventnosti vključijo tudi skupine in ne samo posamezni pravni subjekti, ciljno usmerjene v rezultate in bi morale upoštevati vse morebitne posledice, kot sta uporaba drugih reševalnih instrumentov ali učinek na jamstvene sheme, ki zajemajo različne blagovne znamke znotraj skupine;

| X. | ker bi bilo primerno preučiti in opredeliti postopke za reševanje in standarde za čezmejne konglomerate, zlasti zamenjavo terjatev v lastniške deleže; |
| --- | --- |

X.

ker bi bilo primerno preučiti in opredeliti postopke za reševanje in standarde za čezmejne konglomerate, zlasti zamenjavo terjatev v lastniške deleže;

| Y. | ker je delovno pravo predvsem v pristojnosti držav članic, vendar pa lahko insolvenčno pravo vpliva nanj in je treba v obdobju povečane globalizacije in gospodarske krize vprašanje insolventnosti preučiti z vidika delovnega prava, saj različne opredelitve izrazov "zaposlitev" in "zaposleni" v državah članicah ni bi smele škoditi pravicam zaposlenih v primeru insolventnosti; ker razprava o specifičnem vprašanju insolventnosti vseeno ne more biti samodejna pretveza za urejanje delovnega prava na ravni EU; |
| --- | --- |

Y.

ker je delovno pravo predvsem v pristojnosti držav članic, vendar pa lahko insolvenčno pravo vpliva nanj in je treba v obdobju povečane globalizacije in gospodarske krize vprašanje insolventnosti preučiti z vidika delovnega prava, saj različne opredelitve izrazov "zaposlitev" in "zaposleni" v državah članicah ni bi smele škoditi pravicam zaposlenih v primeru insolventnosti; ker razprava o specifičnem vprašanju insolventnosti vseeno ne more biti samodejna pretveza za urejanje delovnega prava na ravni EU;

| Z. | ker je Direktiva 2008/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca (5) izpolnila zadani cilj, t.j. zagotoviti minimalno zaščito delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca ob hkratni ustrezni prilagodljivosti za države članice; ker med državami članicami obstajajo razlike pri izvajanju in je zaradi njih potreben razmislek; |
| --- | --- |

Z.

ker je Direktiva 2008/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca (5) izpolnila zadani cilj, t.j. zagotoviti minimalno zaščito delavcev v primeru plačilne nesposobnosti delodajalca ob hkratni ustrezni prilagodljivosti za države članice; ker med državami članicami obstajajo razlike pri izvajanju in je zaradi njih potreben razmislek;

| AA. | ker Direktiva 2008/94/ES izrecno predvideva, da se v njeno področje uporabe vključijo delavci s krajšim delovnim časom, delavci za določen čas in začasni delavci; ker je treba za primer insolventnosti še bolj zaščititi delavce z netipičnimi pogodbami o zaposlitvi; |
| --- | --- |

AA.

ker Direktiva 2008/94/ES izrecno predvideva, da se v njeno področje uporabe vključijo delavci s krajšim delovnim časom, delavci za določen čas in začasni delavci; ker je treba za primer insolventnosti še bolj zaščititi delavce z netipičnimi pogodbami o zaposlitvi;

| AB. | ker trenutno razvrščanje upnikov ni usklajeno, zaradi česar je izid sodnih postopkov manj predvidljiv; ker je treba prednostno obravnavati terjatve delavcev v primerjavi z drugimi upniki; |
| --- | --- |

AB.

ker trenutno razvrščanje upnikov ni usklajeno, zaradi česar je izid sodnih postopkov manj predvidljiv; ker je treba prednostno obravnavati terjatve delavcev v primerjavi z drugimi upniki;

| AC. | ker je področje uporabe Direktive 2008/94/ES, zlasti razumevanje pojma "neporavnane terjatve", preširoko, saj številne države članice uporabljajo ozko opredelitev prejemkov (ki ne vključuje npr. odpravnine, dodatkov, povračila stroškov itd.), kar lahko povzroči, da znatni zahtevki ostanejo neporavnani; |
| --- | --- |

AC.

ker je področje uporabe Direktive 2008/94/ES, zlasti razumevanje pojma "neporavnane terjatve", preširoko, saj številne države članice uporabljajo ozko opredelitev prejemkov (ki ne vključuje npr. odpravnine, dodatkov, povračila stroškov itd.), kar lahko povzroči, da znatni zahtevki ostanejo neporavnani;

| AD. | ker so države članice pristojne za opredelitev "nadomestil" in "plačil", če naj spoštujejo splošni načeli enakosti in nediskriminacije med delavci, kar pomeni, da morajo v vsakem primeru insolventnosti, ki je delavcem škodljiva, pri njihovih odškodninah upoštevati socialne cilje Direktive 2008/94/ES in najnižji znesek, ki ga je treba še določiti; |
| --- | --- |

AD.

ker so države članice pristojne za opredelitev "nadomestil" in "plačil", če naj spoštujejo splošni načeli enakosti in nediskriminacije med delavci, kar pomeni, da morajo v vsakem primeru insolventnosti, ki je delavcem škodljiva, pri njihovih odškodninah upoštevati socialne cilje Direktive 2008/94/ES in najnižji znesek, ki ga je treba še določiti;

| AE. | ker je zaradi pogodb o zaposlitvi po EU in njihove raznolikosti v državah članicah trenutno nemogoče opredeliti "zaposlenega" na evropski ravni; |
| --- | --- |

AE.

ker je zaradi pogodb o zaposlitvi po EU in njihove raznolikosti v državah članicah trenutno nemogoče opredeliti "zaposlenega" na evropski ravni;

| AF. | ker bi se bilo treba kar najbolj izogibati izjemam glede področja uporabe Direktive 2008/94/ES; |
| --- | --- |

AF.

ker bi se bilo treba kar najbolj izogibati izjemam glede področja uporabe Direktive 2008/94/ES;

| AG. | ker naj bi zakonodajni ukrep iz te resolucije temeljil na podrobnih ocenah učinka, kot je to zahteval Parlament; |
| --- | --- |

AG.

ker naj bi zakonodajni ukrep iz te resolucije temeljil na podrobnih ocenah učinka, kot je to zahteval Parlament;

| 1. | poziva, naj Komisija na podlagi člena 50, člena 81(2) ali člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu s priporočili iz prilog pripravi enega ali več predlogov, povezanih z okvirom EU za insolventnost družb, da se na podlagi poglobljene analize vseh izvedljivih možnosti zagotovijo enaki pogoji za vse; |
| --- | --- |

1.

poziva, naj Komisija na podlagi člena 50, člena 81(2) ali člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu s priporočili iz prilog pripravi enega ali več predlogov, povezanih z okvirom EU za insolventnost družb, da se na podlagi poglobljene analize vseh izvedljivih možnosti zagotovijo enaki pogoji za vse;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti;

| 3. | meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

(2)  Zadeva C-341/04, Eurofood IFSC Ltd, [2006] Zodl str. I-3813.

(3)  Zadeva C-97/08 P, Akzo Nobel in drugi proti Komisiji [2009], Zodl str. I-8237.

(4)  Zadeva C-444/07, MG Probud Gdynia sp. z o.o., [2010] Zodl. str. I-417.

(5)  UL L 283, 28.10.2008, str. 36.

---

Torek, 15. november 2011PRILOGA K RESOLUCIJI

PODROBNA PRIPOROČILA GLEDE VSEBINE ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Del 1:
     
  Priporočila glede uskladitve nekaterih vidikov insolvenčnega prava in prava gospodarskih družb

1.1.   Priporočilo o uskladitvi nekaterih vidikov uvedbe postopkov zaradi insolventnosti

Evropski parlament predlaga uskladitev pogojev, pod katerimi je mogoče uvesti postopke zaradi insolventnosti. Meni, da bi morali vidike uvedbe postopkov uskladiti z direktivo, tako da bi veljalo naslednje:

| — | postopki zaradi insolventnosti se lahko uvedejo proti dolžnikom, ki so fizične ali pravne osebe ali združenja; |
| --- | --- |

—

postopki zaradi insolventnosti se lahko uvedejo proti dolžnikom, ki so fizične ali pravne osebe ali združenja;

| — | postopki zaradi insolventnosti se začnejo pravočasno, da je rešitev podjetja v težavah še možna; |
| --- | --- |

—

postopki zaradi insolventnosti se začnejo pravočasno, da je rešitev podjetja v težavah še možna;

| — | postopki zaradi insolventnosti se lahko uvedejo glede premoženja zgoraj omenjenih dolžnikov, premoženja subjektov, ki niso pravne osebe (npr. evropskega gospodarskega interesnega združenja), zapuščine in premoženja v skupni lasti; |
| --- | --- |

—

postopki zaradi insolventnosti se lahko uvedejo glede premoženja zgoraj omenjenih dolžnikov, premoženja subjektov, ki niso pravne osebe (npr. evropskega gospodarskega interesnega združenja), zapuščine in premoženja v skupni lasti;

| — | postopke zaradi insolventnosti lahko uvedejo vsa podjetja, če bodo to storila začasno z namenom, da se zavarujejo; |
| --- | --- |

—

postopke zaradi insolventnosti lahko uvedejo vsa podjetja, če bodo to storila začasno z namenom, da se zavarujejo;

| — | postopki zaradi insolventnosti se lahko uvedejo tudi po prenehanju pravne osebe ali subjekta brez statusa pravne osebe, če premoženje še ni bilo razdeljeno, ali če je premoženje še na razpolago; |
| --- | --- |

—

postopki zaradi insolventnosti se lahko uvedejo tudi po prenehanju pravne osebe ali subjekta brez statusa pravne osebe, če premoženje še ni bilo razdeljeno, ali če je premoženje še na razpolago;

| — | postopke zaradi insolventnosti lahko uvede sodišče ali drugi pristojni organ na pisni predlog upnika ali dolžnika; zahtevek za začetek postopka je mogoče umakniti, dokler se postopek ne prične ali sodišče zahtevka ne zavrne; |
| --- | --- |

—

postopke zaradi insolventnosti lahko uvede sodišče ali drugi pristojni organ na pisni predlog upnika ali dolžnika; zahtevek za začetek postopka je mogoče umakniti, dokler se postopek ne prične ali sodišče zahtevka ne zavrne;

| — | upnik lahko zahteva uvedbo postopka, če ima pravni interes in verodostojno dokaže, da je njegov zahtevek upravičen; |
| --- | --- |

—

upnik lahko zahteva uvedbo postopka, če ima pravni interes in verodostojno dokaže, da je njegov zahtevek upravičen;

| — | postopek se lahko uvede, če je dolžnik insolventen, tj. nesposoben poravnati plačilne obveznosti; če zahtevek vloži dolžnik, je postopek lahko uveden tudi, če je dolžnik na pragu insolventnosti, tj. če je zelo verjetno, da dolžnik ne bo zmožen poravnati plačilnih obveznosti; |
| --- | --- |

—

postopek se lahko uvede, če je dolžnik insolventen, tj. nesposoben poravnati plačilne obveznosti; če zahtevek vloži dolžnik, je postopek lahko uveden tudi, če je dolžnik na pragu insolventnosti, tj. če je zelo verjetno, da dolžnik ne bo zmožen poravnati plačilnih obveznosti;

| — | kar zadeva dolžnikovo obvezno razglasitev stečaja, je mogoče postopek uvesti od enega do dveh mesecev po prenehanju plačevanja, če sodišče še ni začelo predhodnega postopka ali sprejelo drugih ustreznih ukrepov, da se zaščiti premoženje, in če je še razpoložljivo ustrezno premoženje za kritje stroškov postopkov zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

—

kar zadeva dolžnikovo obvezno razglasitev stečaja, je mogoče postopek uvesti od enega do dveh mesecev po prenehanju plačevanja, če sodišče še ni začelo predhodnega postopka ali sprejelo drugih ustreznih ukrepov, da se zaščiti premoženje, in če je še razpoložljivo ustrezno premoženje za kritje stroškov postopkov zaradi insolventnosti;

| — | države članice morajo določiti pravila, po katerih bi bil dolžnik odgovoren, če ne bi vložil zahtevka za začetek postopka ali če ga ne bi vložil ustrezno, morajo pa tudi poskrbeti za učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije; |
| --- | --- |

—

države članice morajo določiti pravila, po katerih bi bil dolžnik odgovoren, če ne bi vložil zahtevka za začetek postopka ali če ga ne bi vložil ustrezno, morajo pa tudi poskrbeti za učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije;

1.2.   Priporočila o uskladitvi nekaterih vidikov prijave terjatev

Evropski parlament predlaga uskladitev pogojev, pod katerimi je mogoče prijaviti terjatve v postopkih zaradi insolventnosti. Meni, da bi morali z direktivo uskladiti vidike prijave terjatev, tako da bi veljalo naslednje:

| — | datum za ugotovitev neplačanih terjatev je isti kot datum začetka insolventnosti delodajalca, se pravi datum sklepa o zahtevi za začetek postopka zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

—

datum za ugotovitev neplačanih terjatev je isti kot datum začetka insolventnosti delodajalca, se pravi datum sklepa o zahtevi za začetek postopka zaradi insolventnosti;

| — | upniki pisno prijavijo terjatve pri upravitelju v določenem časovnem roku; |
| --- | --- |

—

upniki pisno prijavijo terjatve pri upravitelju v določenem časovnem roku;

| — | države članice to obdobje določijo od enega do treh mesecev od datuma objave sklepa o stečaju; |
| --- | --- |

—

države članice to obdobje določijo od enega do treh mesecev od datuma objave sklepa o stečaju;

| — | upnik mora posredovati dokumentacijo, s katero dokaže terjatev; |
| --- | --- |

—

upnik mora posredovati dokumentacijo, s katero dokaže terjatev;

| — | upravitelj pripravi seznam vseh prijavljenih terjatev in ga posreduje pristojnemu sodišču v smislu točke (d) člena 2 uredbe o insolventnosti; |
| --- | --- |

—

upravitelj pripravi seznam vseh prijavljenih terjatev in ga posreduje pristojnemu sodišču v smislu točke (d) člena 2 uredbe o insolventnosti;

| — | pozne prijave, tj. prijave upnika, ki prispejo po preteku roka za prijavo terjatve, se preverijo, vendar ima lahko upnik zaradi njih dodatne stroške. |
| --- | --- |

—

pozne prijave, tj. prijave upnika, ki prispejo po preteku roka za prijavo terjatve, se preverijo, vendar ima lahko upnik zaradi njih dodatne stroške.

1.3.   Priporočilo o uskladitvi vidikov izpodbijanja dolžnikovih dejanj

Evropski parlament predlaga uskladitev vidikov izpodbijanja dolžnikovih dejanj, tako da bi veljalo naslednje:

| — | zakonodaja držav članic določa možnosti za izpodbijanje pravnih dejanj, ki se na škodo upnikov izvedejo pred začetkom postopka; |
| --- | --- |

—

zakonodaja držav članic določa možnosti za izpodbijanje pravnih dejanj, ki se na škodo upnikov izvedejo pred začetkom postopka;

| — | pravna dejanja, ki jih je mogoče izpodbijati, so transakcije v primeru neizbežne insolventnosti, oblikovanje zavarovanih terjatev, transakcije s povezanimi strankami in transakcije, katerih namen je goljufanje upnikov; |
| --- | --- |

—

pravna dejanja, ki jih je mogoče izpodbijati, so transakcije v primeru neizbežne insolventnosti, oblikovanje zavarovanih terjatev, transakcije s povezanimi strankami in transakcije, katerih namen je goljufanje upnikov;

| — | obdobje, v katerem je mogoče izpodbijati pravna dejanja, je različno dolgo, kar je odvisno od njihovega značaja; obdobje se začne z datumom vložitve predloga za začetek postopka; traja lahko od tri do devet mesecev za transakcije v primeru neizbežne insolventnosti, od šest do dvanajst mesecev za oblikovanje zavarovanih terjatev, od enega do dveh let za transakcije s povezanimi strankami ter od tri do pet let za transakcije, katerih namen je goljufanje upnikov; |
| --- | --- |

—

obdobje, v katerem je mogoče izpodbijati pravna dejanja, je različno dolgo, kar je odvisno od njihovega značaja; obdobje se začne z datumom vložitve predloga za začetek postopka; traja lahko od tri do devet mesecev za transakcije v primeru neizbežne insolventnosti, od šest do dvanajst mesecev za oblikovanje zavarovanih terjatev, od enega do dveh let za transakcije s povezanimi strankami ter od tri do pet let za transakcije, katerih namen je goljufanje upnikov;

| — | dokazno breme glede izpodbojnosti dejanja načeloma nosi stranka, ki trdi, da je mogoče dejanje izpodbijati; za transakcije s povezanimi strankami nosi dokazno breme povezana oseba. |
| --- | --- |

—

dokazno breme glede izpodbojnosti dejanja načeloma nosi stranka, ki trdi, da je mogoče dejanje izpodbijati; za transakcije s povezanimi strankami nosi dokazno breme povezana oseba.

1.4.   Priporočilo o uskladitvi splošnih vidikov zahtev za kvalifikacijo in delo upraviteljev

| — | upravitelja mora potrditi pristojni organ države članice oziroma ga mora imenovati pristojno sodišče v državi članici, imeti mora dober ugled in ustrezno izobrazbo, ki je potrebna za opravljanje njegovih dolžnosti; |
| --- | --- |

—

upravitelja mora potrditi pristojni organ države članice oziroma ga mora imenovati pristojno sodišče v državi članici, imeti mora dober ugled in ustrezno izobrazbo, ki je potrebna za opravljanje njegovih dolžnosti;

| — | upravitelj mora biti usposobljen in kvalificiran za oceno položaja dolžnikove pravne osebe ter prevzem dolžnosti vodenja podjetja; |
| --- | --- |

—

upravitelj mora biti usposobljen in kvalificiran za oceno položaja dolžnikove pravne osebe ter prevzem dolžnosti vodenja podjetja;

| — | upravitelj ob začetku glavnega postopka zaradi insolventnosti dobi pooblastilo, da v roku šestih mesecev z učinkom za nazaj razglasi premoženje za zavarovano, če se v podjetju nadaljuje s prenosom sredstev; |
| --- | --- |

—

upravitelj ob začetku glavnega postopka zaradi insolventnosti dobi pooblastilo, da v roku šestih mesecev z učinkom za nazaj razglasi premoženje za zavarovano, če se v podjetju nadaljuje s prenosom sredstev;

| — | upravitelju se omogoči, da s pomočjo ustreznih prednostnih postopkov povrne zneske, dolgovane družbi v višini, potrebni za poravnavo dolgov upnikom, oziroma s prenosom terjatev; |
| --- | --- |

—

upravitelju se omogoči, da s pomočjo ustreznih prednostnih postopkov povrne zneske, dolgovane družbi v višini, potrebni za poravnavo dolgov upnikom, oziroma s prenosom terjatev;

| — | upravitelj mora biti neodvisen od upnikov in drugih deležnikov v postopkih zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

—

upravitelj mora biti neodvisen od upnikov in drugih deležnikov v postopkih zaradi insolventnosti;

| — | v primeru navzkrižja interesov mora upravitelj odstopiti s položaja. |
| --- | --- |

—

v primeru navzkrižja interesov mora upravitelj odstopiti s položaja.

1.5.   Priporočilo o uskladitvi vidikov načrtov prestrukturiranja

Evropski parlament predlaga uskladitev vidikov oblikovanja, učinkov in vsebine načrtov prestrukturiranja, tako da bi veljalo naslednje:

| — | dolžniki ali upravitelji lahko kot alternativo upoštevanju zakonskih določb pripravijo načrt prestrukturiranja; |
| --- | --- |

—

dolžniki ali upravitelji lahko kot alternativo upoštevanju zakonskih določb pripravijo načrt prestrukturiranja;

| — | načrt mora vsebovati pravila za poplačilo upnikov in odgovornost dolžnika po zaključku postopkov zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

—

načrt mora vsebovati pravila za poplačilo upnikov in odgovornost dolžnika po zaključku postopkov zaradi insolventnosti;

| — | načrt mora vsebovati vse ustrezne informacije, da se upniki lahko odločijo, ali načrt lahko sprejmejo; |
| --- | --- |

—

načrt mora vsebovati vse ustrezne informacije, da se upniki lahko odločijo, ali načrt lahko sprejmejo;

| — | načrt se potrdi ali zavrne v posebnem postopku na ustreznem sodišču; |
| --- | --- |

—

načrt se potrdi ali zavrne v posebnem postopku na ustreznem sodišču;

| — | v celoti poplačani upniki ali stranke, na katere načrt ne vpliva, ne bi smeli imeti pravice glasovanja o načrtu ali vsaj ne bi smeli imeti možnosti, da preprečijo njegovo izvedbo. |
| --- | --- |

—

v celoti poplačani upniki ali stranke, na katere načrt ne vpliva, ne bi smeli imeti pravice glasovanja o načrtu ali vsaj ne bi smeli imeti možnosti, da preprečijo njegovo izvedbo.

Del 2:
     
  Priporočila glede revizije Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti

2.1.   Priporočilo o področju uporabe uredbe o insolventnosti

Evropski parlament meni, da je treba področje uporabe uredbe o insolventnosti razširiti, da bo vključevalo postopke zaradi insolventnosti, v katerih dolžnik ohrani premoženje ali v katerih je imenovan predhodni upravitelj. Ustrezno bi bilo treba revidirati Prilogo A k uredbi o insolventnosti.

2.2.   Priporočilo o opredelitvi pojma "središče dolžnikovih glavnih interesov"

Evropski parlament meni, da bi morala uredba o insolventnosti vključevati pojem "središče dolžnikovih glavnih interesov", ki bo opredeljen tako, da bo onemogočal goljufivo prasko izbiranja najugodnejšega sodišča. Evropski parlament predlaga, da se doda uradna opredelitev, oprta na besedilo uvodne izjave 13, ki zadeva objektivno možnost določitve za tretjo stran.

Evropski parlament meni, da bi morala opredelitev upoštevati značilnosti, kot so od zunaj določljivo splošno vodenje poslovnih dejavnosti, lokalizacija premoženja, središče operativne ali proizvodne dejavnosti, delovno mesto zaposlenih itd.

2.3.   Priporočilo o opredelitvi pojma "poslovalnica" v kontekstu sekundarnih postopkov

Evropski parlament meni, da bi morala uredba o insolventnosti vključevati opredelitev "poslovalnice" kot katerega koli kraja delovanja, kjer dolžnik opravlja neprehodno gospodarsko dejavnost z ljudmi, premoženjem in storitvami.

2.4.   Priporočilo o sodelovanju med sodišči

Evropski parlament meni, da mora člen 31 uredbe o insolventnosti opredeliti nedvoumno dolžnost posredovanja informacij in sodelovanja ne le med upravitelji, ampak tudi med sodišči.

Želi, da so v primeru začetka glavnega postopka zaradi insolventnosti roki za obravnavo tega postopka usklajeni in skrajšani.

2.5.   Priporočilo o nekaterih vidikih izpodbijanja dolžnikovih dejanj

Evropski parlament meni, da bi bilo treba člen 13 uredbe o insolventnosti ponovno pregledati, da ne bi spodbujal čezmejnih izpodbijanj dolžnikovih dejanj, temveč bi pripomogel k neuspehu izpodbijanj dolžnikovih dejanj s pomočjo klavzul o izbiri prava.

V vsakem primeru bi moral pregled določb o izpodbijanju dolžnikovih dejanj upoštevati stališče, da se dobro poslujoče podružnice insolventnega holdinga ne bi smele pripeljati do insolventnosti z izpodbijanjem dolžnikovih dejanj, temveč bi jih bilo treba v interesu dolžnikov prodati kot uspešna podjetja.

Del 3:
     
  Priporočila o insolventnosti povezanih družb

Evropski parlament meni, da bi morala Komisija zaradi različnih stopenj povezanosti, ki so možne v skupinah družb, predstaviti prožen predlog za ureditev insolventnosti povezanih družb, pri čemer bi upoštevali naslednje:

| 1. | Ko funkcionalna/lastniška struktura to omogoča, bi morali uporabiti naslednji pristop:






  A. | Postopek se začne v državi članici, kjer ima skupina operativni sedež. Priznavanje začetka postopka mora biti samodejno. |
| --- | --- | --- |

1.

Ko funkcionalna/lastniška struktura to omogoča, bi morali uporabiti naslednji pristop:

A.

Postopek se začne v državi članici, kjer ima skupina operativni sedež. Priznavanje začetka postopka mora biti samodejno.

| B. | Z začetkom glavnega postopka se morajo ustaviti postopki v drugih državah članicah proti drugim članicam skupine. |
| --- | --- |

B.

Z začetkom glavnega postopka se morajo ustaviti postopki v drugih državah članicah proti drugim članicam skupine.

| C. | Določi se en strokovnjak za vodenje postopkov zaradi solventnosti (stečajni upravitelj). |
| --- | --- |

C.

Določi se en strokovnjak za vodenje postopkov zaradi solventnosti (stečajni upravitelj).

| D. | V vsaki državi, v kateri tečejo stranski postopki, je treba oblikovati odbor, ki bo branil in zastopal interese lokalnih upnikov in zaposlenih. |
| --- | --- |

D.

V vsaki državi, v kateri tečejo stranski postopki, je treba oblikovati odbor, ki bo branil in zastopal interese lokalnih upnikov in zaposlenih.

| E. | Če ni mogoče določiti, katero premoženje pripada kateremu dolžniku, ali določiti zahtevke med družbami, se premoženje izjemno vsebinsko združi. |
| --- | --- |

E.

Če ni mogoče določiti, katero premoženje pripada kateremu dolžniku, ali določiti zahtevke med družbami, se premoženje izjemno vsebinsko združi.

| 2. | Za postopke zaradi insolventnosti pri decentraliziranih skupinah bi moral instrument poskrbeti za naslednje:






  A. | Pravila za obvezno usklajevanje in sodelovanje med sodišči, med sodišči in stečajnimi upravitelji ter med stečajnimi upravitelji samimi. |
| --- | --- | --- |

2.

Za postopke zaradi insolventnosti pri decentraliziranih skupinah bi moral instrument poskrbeti za naslednje:

A.

Pravila za obvezno usklajevanje in sodelovanje med sodišči, med sodišči in stečajnimi upravitelji ter med stečajnimi upravitelji samimi.

| B. | Pravila o takojšnjem priznavanju sodnih odločb o začetku, poteku in zaključku postopkov zaradi insolventnosti ter odločbe, izdane v zvezi s takšnimi postopki. |
| --- | --- |

B.

Pravila o takojšnjem priznavanju sodnih odločb o začetku, poteku in zaključku postopkov zaradi insolventnosti ter odločbe, izdane v zvezi s takšnimi postopki.

| C. | Pravila o dostopu upraviteljev in upnikov do sodišča. |
| --- | --- |

C.

Pravila o dostopu upraviteljev in upnikov do sodišča.

| D. | Pravila, ki olajšajo in spodbujajo uporabo različnih oblik sodelovanja med sodišči, da se postopki zaradi insolventnosti uskladijo ter se vzpostavijo pogoji in varovalni ukrepi, ki morajo veljati za takšne oblike sodelovanja. Na izmenjavo informacij, usklajevanje ravnanja in oblikovanje skupnih rešitev bi vplivalo naslednje:






  — | posredovanje informacij med sodišči na kakršen koli način, |
| --- | --- | --- |

D.

Pravila, ki olajšajo in spodbujajo uporabo različnih oblik sodelovanja med sodišči, da se postopki zaradi insolventnosti uskladijo ter se vzpostavijo pogoji in varovalni ukrepi, ki morajo veljati za takšne oblike sodelovanja. Na izmenjavo informacij, usklajevanje ravnanja in oblikovanje skupnih rešitev bi vplivalo naslednje:

—

posredovanje informacij med sodišči na kakršen koli način,

| — | usklajevanje upravljanja in nadzora dolžnikovega premoženja in poslov, |
| --- | --- |

—

usklajevanje upravljanja in nadzora dolžnikovega premoženja in poslov,

| — | pogajanja, odobritev in izvajanje insolvenčnih sporazumov o usklajevanju postopkov, |
| --- | --- |

—

pogajanja, odobritev in izvajanje insolvenčnih sporazumov o usklajevanju postopkov,

| — | usklajevanje zaslišanj. |
| --- | --- |

—

usklajevanje zaslišanj.

| E. | Pravila, ki bi omogočala in spodbujala določitev skupnega upravitelja za vse postopke, ki bi ga imenovala vključena sodišča, pomagali pa bi mu lokalni predstavniki v okviru usmerjevalnega odbora; pravila o postopku, ki ureja sodelovanje med člani usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- |

E.

Pravila, ki bi omogočala in spodbujala določitev skupnega upravitelja za vse postopke, ki bi ga imenovala vključena sodišča, pomagali pa bi mu lokalni predstavniki v okviru usmerjevalnega odbora; pravila o postopku, ki ureja sodelovanje med člani usmerjevalnega odbora.

| F. | Pravila, ki bi omogočala in spodbujala čezmejne insolvenčne sporazume, ki bi urejali dodelitev odgovornosti za različne vidike vodenja in upravljanja postopka med različnimi vključenimi sodišči in med stečajnimi upravitelji, med drugim:






  — | delitev nalog med strankami sporazuma; |
| --- | --- | --- |

F.

Pravila, ki bi omogočala in spodbujala čezmejne insolvenčne sporazume, ki bi urejali dodelitev odgovornosti za različne vidike vodenja in upravljanja postopka med različnimi vključenimi sodišči in med stečajnimi upravitelji, med drugim:

—

delitev nalog med strankami sporazuma;

| — | razpoložljivost in usklajevanje pomoči; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost in usklajevanje pomoči;

| — | usklajevanje vračanja premoženja v korist upnikov nasploh; |
| --- | --- |

—

usklajevanje vračanja premoženja v korist upnikov nasploh;

| — | posredovanje in obdelava terjatev; |
| --- | --- |

—

posredovanje in obdelava terjatev;

| — | metode komuniciranja, vključno z jezikom, pogostostjo in sredstvi; |
| --- | --- |

—

metode komuniciranja, vključno z jezikom, pogostostjo in sredstvi;

| — | uporaba in odtujitev premoženja; |
| --- | --- |

—

uporaba in odtujitev premoženja;

| — | usklajevanje načrtov reorganizacije; |
| --- | --- |

—

usklajevanje načrtov reorganizacije;

| — | vprašanja, ki se posebej dotikajo sporazuma, vključno s spremembami in prenehanjem, razlago, učinkovitostjo in reševanjem sporov; |
| --- | --- |

—

vprašanja, ki se posebej dotikajo sporazuma, vključno s spremembami in prenehanjem, razlago, učinkovitostjo in reševanjem sporov;

| — | upravno vodenje postopka, zlasti glede prekinitev postopka ali sporazumov med strankami, da ne bodo posegle po določenih pravnih dejanjih; |
| --- | --- |

—

upravno vodenje postopka, zlasti glede prekinitev postopka ali sporazumov med strankami, da ne bodo posegle po določenih pravnih dejanjih;

| — | varovalni ukrepi; |
| --- | --- |

—

varovalni ukrepi;

| — | stroški in pristojbine. |
| --- | --- |

—

stroški in pristojbine.

Del 4:
     
  Priporočilo o oblikovanju registra insolventnosti na ravni EU

Evropski parlament predlaga, naj se v okviru evropskega portala e-pravosodje oblikuje register insolventnosti EU, ki bi za vsak uveden čezmejni postopek insolventnosti vseboval:

| — | ustrezne sklepe in odločbe sodišča; |
| --- | --- |

—

ustrezne sklepe in odločbe sodišča;

| — | ime upravitelja in njegove kontaktne podatke; |
| --- | --- |

—

ime upravitelja in njegove kontaktne podatke;

| — | roke za prijavo terjatev. |
| --- | --- |

—

roke za prijavo terjatev.

Posredovanje teh podatkov v register EU bi moralo biti za sodišča obvezno.

Informacije bi morale biti navedene v uradnem jeziku države članice, v kateri je bil postopek uveden, in v angleščini.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/9

---

Torek, 15. november 2011Demografske spremembe in njihove posledice za kohezijsko politiko

P7_TA(2011)0485

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju petega poročila GD REGIO o gospodarski, socialni in teritorialni koheziji, zlasti njegovih strani 230–234, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila GD REGIO o gospodarski, socialni in teritorialni koheziji, zlasti njegovih strani 230–234,

| — | ob upoštevanju sklepov petega kohezijskega poročila: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642 in spremnega dokumenta (SEC(2010)1348), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov petega kohezijskega poročila: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642 in spremnega dokumenta (SEC(2010)1348),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta GD REGIO iz novembra 2008 z naslovom Regije 2020 – Ocena prihodnjih izzivov za regije EU (pripravljalni dokument za delovni dokument služb Komisije SEC(2008)2868)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta GD REGIO iz novembra 2008 z naslovom Regije 2020 – Ocena prihodnjih izzivov za regije EU (pripravljalni dokument za delovni dokument služb Komisije SEC(2008)2868)),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Spodbujati solidarnost med generacijami" (KOM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Spodbujati solidarnost med generacijami" (KOM(2007)0244),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (3),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom "Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost" (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom "Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost" (KOM(2006)0571),

| — | ob upoštevanju zelene knjige z dne 16. marca 2005 z naslovom "Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami" (KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige z dne 16. marca 2005 z naslovom "Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami" (KOM(2005)0094),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7–0350/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7–0350/2011),

| A. | ker so demografske spremembe v EU in svetu neizogibne, soočenje z njimi pa bo ena najpomembnejših prihodnjih nalog, in ker je prebivalstvo EU najstarejše na svetu; |
| --- | --- |

A.

ker so demografske spremembe v EU in svetu neizogibne, soočenje z njimi pa bo ena najpomembnejših prihodnjih nalog, in ker je prebivalstvo EU najstarejše na svetu;

| B. | ker so za demografske spremembe značilni starajoče se prebivalstvo in precejšnji migracijski tokovi iz tretjih držav v EU ter v sami Uniji z vzhoda na zahod in s podeželskih na mestna območja; |
| --- | --- |

B.

ker so za demografske spremembe značilni starajoče se prebivalstvo in precejšnji migracijski tokovi iz tretjih držav v EU ter v sami Uniji z vzhoda na zahod in s podeželskih na mestna območja;

| C. | ker se zlasti nekatere regije zaradi demografskih sprememb soočajo z novimi nalogami, ki pa bi jih morali obravnavati tudi kot priložnost in ne le kot grožnjo; |
| --- | --- |

C.

ker se zlasti nekatere regije zaradi demografskih sprememb soočajo z novimi nalogami, ki pa bi jih morali obravnavati tudi kot priložnost in ne le kot grožnjo;

| D. | ker študija GD REGIO z naslovom Regije 2020 demografske spremembe opisuje kot glavni izziv; |
| --- | --- |

D.

ker študija GD REGIO z naslovom Regije 2020 demografske spremembe opisuje kot glavni izziv;

| E. | ker demografske spremembe zadevajo tako podeželske regije kot tudi mestna območja in med drugim vplivajo na zagotavljanje dobre infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

E.

ker demografske spremembe zadevajo tako podeželske regije kot tudi mestna območja in med drugim vplivajo na zagotavljanje dobre infrastrukture in storitev;

| F. | ker morajo regije kljub temu, da je premagovanje vseh demografskih izzivov v prvi vrsti naloga držav članic, zavzeti proaktivno vlogo, za kar pa potrebujejo podporo na evropski ravni; |
| --- | --- |

F.

ker morajo regije kljub temu, da je premagovanje vseh demografskih izzivov v prvi vrsti naloga držav članic, zavzeti proaktivno vlogo, za kar pa potrebujejo podporo na evropski ravni;

| G. | ker so države članice v okviru operativnih programov v obdobju 2007–2013 za ukrepe na področju demografskih sprememb predvidele 30 milijard EUR sredstev iz strukturnih skladov in ker imajo regionalni in lokalni organi osrednjo vlogo pri soočanju s temi spremembami, zaradi česar bo regionalna politika glavno orodje med sredstvi EU za ukrepanje; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice v okviru operativnih programov v obdobju 2007–2013 za ukrepe na področju demografskih sprememb predvidele 30 milijard EUR sredstev iz strukturnih skladov in ker imajo regionalni in lokalni organi osrednjo vlogo pri soočanju s temi spremembami, zaradi česar bo regionalna politika glavno orodje med sredstvi EU za ukrepanje;

Splošne ugotovitve

| 1. | meni, da je naraščanje pričakovane življenjske dobe v Evropi razveseljivo; meni, da v javnosti pogosto odmevajo samo nevarnosti demografskih sprememb, ne pa tudi njihove priložnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da je naraščanje pričakovane življenjske dobe v Evropi razveseljivo; meni, da v javnosti pogosto odmevajo samo nevarnosti demografskih sprememb, ne pa tudi njihove priložnosti;

| 2. | meni, da je treba vse priložnosti temeljito preučiti in ustrezno izkoristiti, vključno s podporo v okviru instrumentov kohezijske politike; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba vse priložnosti temeljito preučiti in ustrezno izkoristiti, vključno s podporo v okviru instrumentov kohezijske politike;

| 3. | meni, da se demografske spremembe močno razlikujejo med regijami, odvisno od tega, ali so spremembe hitre oziroma počasne in ali gre za regijo z neto priseljevanjem oziroma z upadanjem prebivalstva, zaradi česar so potrebne različne prilagoditvene strategije, vsi evropski, nacionalni in regionalni organi pa se morajo usklajeno soočiti z njimi; ugotavlja, da se kakovost življenja v regijah, zlasti podeželskih, kjer prebivalstvo upada, opredeljuje drugače kot v regijah, kjer prebivalstvo narašča, in da so zato potrebne različne strategije pomoči; meni, da izseljevanje delovne sile zaostruje posledice demografskih sprememb in da je staranje prebivalstva samo del težav; |
| --- | --- |

3.

meni, da se demografske spremembe močno razlikujejo med regijami, odvisno od tega, ali so spremembe hitre oziroma počasne in ali gre za regijo z neto priseljevanjem oziroma z upadanjem prebivalstva, zaradi česar so potrebne različne prilagoditvene strategije, vsi evropski, nacionalni in regionalni organi pa se morajo usklajeno soočiti z njimi; ugotavlja, da se kakovost življenja v regijah, zlasti podeželskih, kjer prebivalstvo upada, opredeljuje drugače kot v regijah, kjer prebivalstvo narašča, in da so zato potrebne različne strategije pomoči; meni, da izseljevanje delovne sile zaostruje posledice demografskih sprememb in da je staranje prebivalstva samo del težav;

| 4. | meni, da lahko Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad prispevata k obvladovanju izzivov, nastalih zaradi demografskih sprememb v EU, in sicer naraščanja števila starejših in upadanja števila mladih; se zavzema za uporabo sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj za prilagoditve stanovanj potrebam starejših, da bi starajoči se družbi zagotovili visoko kakovost življenja; poziva države članice in regije, naj razpoložljiva sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada uporabijo za podporo mladim družinam; |
| --- | --- |

4.

meni, da lahko Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad prispevata k obvladovanju izzivov, nastalih zaradi demografskih sprememb v EU, in sicer naraščanja števila starejših in upadanja števila mladih; se zavzema za uporabo sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj za prilagoditve stanovanj potrebam starejših, da bi starajoči se družbi zagotovili visoko kakovost življenja; poziva države članice in regije, naj razpoložljiva sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada uporabijo za podporo mladim družinam;

| 5. | je prepričan, da bi lahko politični okvir za enakost spolov prispeval k reševanju demografskih izzivov; zato poziva, naj se pri obravnavanju vseh demografskih vprašanj upošteva enakost spolov; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da bi lahko politični okvir za enakost spolov prispeval k reševanju demografskih izzivov; zato poziva, naj se pri obravnavanju vseh demografskih vprašanj upošteva enakost spolov;

| 6. | meni, da bo sedanje slabšanje demografskega stanja, vsaj v nekaterih državah članicah, spodbudilo razprave v zvezi s pokojninskimi reformami v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

6.

meni, da bo sedanje slabšanje demografskega stanja, vsaj v nekaterih državah članicah, spodbudilo razprave v zvezi s pokojninskimi reformami v bližnji prihodnosti;

Reforme strukturne politike

| 7. | poziva države članice in regije, naj pri dodeljevanju in razdelitvi strukturnih sredstev EU ter pri opredeljevanju kazalnikov učinka upoštevajo različne stopnje razvitosti regij in tudi demografske kazalnike, na primer stopnjo starostne odvisnosti; opozarja, da je delež starejših v sestavi prebivalstva v EU najvišji na svetu; meni, da mora Komisija predlagati načine za soočanje z demografskimi spremembami tudi na vseevropski ravni; ugotavlja, da je treba s stališča dostopa do infrastrukture in storitev ter varovanja okolja analizirati izseljevanje delojemalcev ter razmisliti o potrebi po vzpostavitvi pogojev za ohranjanje prebivalcev v regiji, iz katere izhajajo, da bi preprečili koncentracijo prebivalstva v nekaterih mestnih območjih; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice in regije, naj pri dodeljevanju in razdelitvi strukturnih sredstev EU ter pri opredeljevanju kazalnikov učinka upoštevajo različne stopnje razvitosti regij in tudi demografske kazalnike, na primer stopnjo starostne odvisnosti; opozarja, da je delež starejših v sestavi prebivalstva v EU najvišji na svetu; meni, da mora Komisija predlagati načine za soočanje z demografskimi spremembami tudi na vseevropski ravni; ugotavlja, da je treba s stališča dostopa do infrastrukture in storitev ter varovanja okolja analizirati izseljevanje delojemalcev ter razmisliti o potrebi po vzpostavitvi pogojev za ohranjanje prebivalcev v regiji, iz katere izhajajo, da bi preprečili koncentracijo prebivalstva v nekaterih mestnih območjih;

| 8. | meni, da bi lahko z izvajanjem politik EU našli skupne rešitve in sinergije tudi za demografske spremembe; poziva Komisijo, naj vprašanje demografskih sprememb vključi v prihodnjo kohezijsko politiko kot horizontalen cilj; poziva jo tudi, naj pri sklepanju sporazumov o naložbenih partnerstvih z državami članicami vztraja, da se upoštevajo ta vprašanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi lahko z izvajanjem politik EU našli skupne rešitve in sinergije tudi za demografske spremembe; poziva Komisijo, naj vprašanje demografskih sprememb vključi v prihodnjo kohezijsko politiko kot horizontalen cilj; poziva jo tudi, naj pri sklepanju sporazumov o naložbenih partnerstvih z državami članicami vztraja, da se upoštevajo ta vprašanja;

| 9. | spodbuja države članice in regije, naj še bolj kot v preteklosti upoštevajo demografske spremembe in njihove učinke, ukrepi za obvladovanje demografskih sprememb pa naj postanejo horizontalni cilj pri oblikovanju nacionalnih strateških okvirnih programov (ali vseh drugih ustreznih dokumentov) in v njihovih operativnih programih; v zvezi s tem meni, da bi lahko vodilne ukrepe strategije Evropa 2020, vključno s partnerstvom za dejavno in zdravo staranje, neposredno uskladili z željami partnerjev pri teh programih; |
| --- | --- |

9.

spodbuja države članice in regije, naj še bolj kot v preteklosti upoštevajo demografske spremembe in njihove učinke, ukrepi za obvladovanje demografskih sprememb pa naj postanejo horizontalni cilj pri oblikovanju nacionalnih strateških okvirnih programov (ali vseh drugih ustreznih dokumentov) in v njihovih operativnih programih; v zvezi s tem meni, da bi lahko vodilne ukrepe strategije Evropa 2020, vključno s partnerstvom za dejavno in zdravo staranje, neposredno uskladili z željami partnerjev pri teh programih;

| 10. | poziva k proaktivnim ukrepom za preprečevanje negativnih posledic demografskih sprememb in povečanje tehnične pomoči regijam, ki najbolj trpijo zaradi izseljevanja in staranja prebivalcev, da bi tako zagotovili ohranitev njihove absorpcijske zmogljivosti in zmožnosti koriščenja strukturnih skladov; |
| --- | --- |

10.

poziva k proaktivnim ukrepom za preprečevanje negativnih posledic demografskih sprememb in povečanje tehnične pomoči regijam, ki najbolj trpijo zaradi izseljevanja in staranja prebivalcev, da bi tako zagotovili ohranitev njihove absorpcijske zmogljivosti in zmožnosti koriščenja strukturnih skladov;

| 11. | meni, da imajo javni in zasebni akterji v Evropi priložnost, da pri obvladovanju izzivov, nastalih zaradi demografskih sprememb in staranja prebivalstva, prevzamejo vlogo spodbujevalcev, med drugim prek socialnih inovacij; opozarja, da je treba vedno več pozornosti namenjati stroškom, ki nastajajo zaradi staranja prebivalstva, tako na zasebni kot na javni ravni; priznava, da ima to področje še vedno potencial za rast podjetništva in inovacij; |
| --- | --- |

11.

meni, da imajo javni in zasebni akterji v Evropi priložnost, da pri obvladovanju izzivov, nastalih zaradi demografskih sprememb in staranja prebivalstva, prevzamejo vlogo spodbujevalcev, med drugim prek socialnih inovacij; opozarja, da je treba vedno več pozornosti namenjati stroškom, ki nastajajo zaradi staranja prebivalstva, tako na zasebni kot na javni ravni; priznava, da ima to področje še vedno potencial za rast podjetništva in inovacij;

| 12. | poudarja, da demografske spremembe, zlasti staranje prebivalstva, izrazito vplivajo na zagotavljanje socialne infrastrukture, kot so pokojninski sistemi, zdravstvena nega in zdravstveno varstvo, saj morajo regionalni organi zadovoljiti spreminjajoče se potrebe različnih skupin prebivalstva; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da demografske spremembe, zlasti staranje prebivalstva, izrazito vplivajo na zagotavljanje socialne infrastrukture, kot so pokojninski sistemi, zdravstvena nega in zdravstveno varstvo, saj morajo regionalni organi zadovoljiti spreminjajoče se potrebe različnih skupin prebivalstva;

| 13. | poziva, naj bodo pravila Evropskega socialnega sklada v prihodnje enostavnejša za upravljanje, saj bi tako manjšim organizacijam omogočili, da bolje izkoristijo sredstva sklada ter razvijajo in upravljajo inovativne socialne projekte; poziva Komisijo, naj v prihodnjem Evropskem socialnem skladu poveča sredstva za transnacionalne pilotne projekte na ravni EU, ki se osredotočajo na socialno problematiko in problematiko zaposlovanja, da bi olajšali inovativno regionalno, čezmejno in makroregionalno sodelovanje ter da bi se tako soočili s skupnimi izzivi, ki izhajajo iz demografskih sprememb; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj bodo pravila Evropskega socialnega sklada v prihodnje enostavnejša za upravljanje, saj bi tako manjšim organizacijam omogočili, da bolje izkoristijo sredstva sklada ter razvijajo in upravljajo inovativne socialne projekte; poziva Komisijo, naj v prihodnjem Evropskem socialnem skladu poveča sredstva za transnacionalne pilotne projekte na ravni EU, ki se osredotočajo na socialno problematiko in problematiko zaposlovanja, da bi olajšali inovativno regionalno, čezmejno in makroregionalno sodelovanje ter da bi se tako soočili s skupnimi izzivi, ki izhajajo iz demografskih sprememb;

Razvoj mest in infrastruktura

| 14. | spodbuja regije, naj strukturne sklade uporabijo za pomoč pri soočanju z demografskimi izzivi in za izboljšanje dostopa do socialnih in upravnih storitev, tudi v malih in oddaljenih mestih in vaseh, tako da spodbudijo specifični potencial posameznih regij in okrepijo dejavnike, zaradi katerih bi ljudje želeli ostati; |
| --- | --- |

14.

spodbuja regije, naj strukturne sklade uporabijo za pomoč pri soočanju z demografskimi izzivi in za izboljšanje dostopa do socialnih in upravnih storitev, tudi v malih in oddaljenih mestih in vaseh, tako da spodbudijo specifični potencial posameznih regij in okrepijo dejavnike, zaradi katerih bi ljudje želeli ostati;

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi prožnejše pogoje za spodbuditev navzkrižnega financiranja s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada pri oblikovanju in izvajanju načrtov in strategij celovitega razvoja mest; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi prožnejše pogoje za spodbuditev navzkrižnega financiranja s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada pri oblikovanju in izvajanju načrtov in strategij celovitega razvoja mest;

| 16. | meni, da je nujno treba zagotoviti otrokom in družinam prijazen razvoj mest ter uskladitev tega razvoja s potrebami invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo, če želimo preprečiti izseljevanje; meni, da takšna zasnova mest pomeni tudi, da razdalje med delovnim mestom, domom in možnostmi rekreacije niso prevelike; poziva regije, naj pri urbanističnem načrtovanju zagotovijo medsebojno prepletanje stanovanjskih in poslovnih kompleksov in zelenih površin ter poskrbijo za njihov uravnotežen razvoj, hkrati pa naj izboljšajo povezave s predmestnimi območji, namenjenimi gradnji stanovanjskih naselij; poziva tudi k nadaljnjemu razvoju možnosti dela na daljavo; |
| --- | --- |

16.

meni, da je nujno treba zagotoviti otrokom in družinam prijazen razvoj mest ter uskladitev tega razvoja s potrebami invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo, če želimo preprečiti izseljevanje; meni, da takšna zasnova mest pomeni tudi, da razdalje med delovnim mestom, domom in možnostmi rekreacije niso prevelike; poziva regije, naj pri urbanističnem načrtovanju zagotovijo medsebojno prepletanje stanovanjskih in poslovnih kompleksov in zelenih površin ter poskrbijo za njihov uravnotežen razvoj, hkrati pa naj izboljšajo povezave s predmestnimi območji, namenjenimi gradnji stanovanjskih naselij; poziva tudi k nadaljnjemu razvoju možnosti dela na daljavo;

| 17. | ugotavlja, da imajo v regijah, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, zlasti mala mesta pomembno vlogo kot storitvena središča; zahteva, da se ta vloga sidra upošteva v prihodnjih strukturnih skladih, zlasti z boljšim usklajevanjem Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja z Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim strukturnim skladom; ugotavlja, da upadanje prebivalstva na podeželju močno negativno vpliva na mestna območja ter da so gospodarsko in družbeno živahna podeželska območja javno dobro, kar bi bilo treba priznati z zagotovitvijo ustreznih sredstev za program razvoja podeželja; poziva države članice, regije in občine, naj zagotovijo celovito in delujočo mrežo storitev za svoje prebivalce vseh starosti, da bi preprečile množično izseljevanje in upadanje prebivalstva na podeželju; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da imajo v regijah, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, zlasti mala mesta pomembno vlogo kot storitvena središča; zahteva, da se ta vloga sidra upošteva v prihodnjih strukturnih skladih, zlasti z boljšim usklajevanjem Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja z Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim strukturnim skladom; ugotavlja, da upadanje prebivalstva na podeželju močno negativno vpliva na mestna območja ter da so gospodarsko in družbeno živahna podeželska območja javno dobro, kar bi bilo treba priznati z zagotovitvijo ustreznih sredstev za program razvoja podeželja; poziva države članice, regije in občine, naj zagotovijo celovito in delujočo mrežo storitev za svoje prebivalce vseh starosti, da bi preprečile množično izseljevanje in upadanje prebivalstva na podeželju;

| 18. | opozarja, da bi lahko sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj namenili tudi za preprečevanje socialnega izključevanja starejših, na primer z razvojem namenske infrastrukture in storitev za starejše in zagotavljanjem dostopa za vse; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bi lahko sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj namenili tudi za preprečevanje socialnega izključevanja starejših, na primer z razvojem namenske infrastrukture in storitev za starejše in zagotavljanjem dostopa za vse;

| 19. | meni, de bi morali v regijah, kjer se število prebivalcev zmanjšuje, finančno spodbujati prilagoditvene strategije; je prepričan, da se je treba pri urbanističnem in regionalnem načrtovanju bolj osredotočiti na spremenjeno uporabo infrastrukture, vključno s ponovno oživitvijo in preoblikovanjem mestnih središč, pri čemer je pomembno tudi sodelovanje z zasebnimi akterji; opozarja, da je treba v mestni politiki posebno pozornost nameniti razvoju mest, prijaznih do starejših; poziva k upoštevanju in ovrednotenju turističnega potenciala mest in kulturne dediščine, da bi tako povečali privlačnost območij, ki jih ogroža izseljevanje, za nove prebivalce; |
| --- | --- |

19.

meni, de bi morali v regijah, kjer se število prebivalcev zmanjšuje, finančno spodbujati prilagoditvene strategije; je prepričan, da se je treba pri urbanističnem in regionalnem načrtovanju bolj osredotočiti na spremenjeno uporabo infrastrukture, vključno s ponovno oživitvijo in preoblikovanjem mestnih središč, pri čemer je pomembno tudi sodelovanje z zasebnimi akterji; opozarja, da je treba v mestni politiki posebno pozornost nameniti razvoju mest, prijaznih do starejših; poziva k upoštevanju in ovrednotenju turističnega potenciala mest in kulturne dediščine, da bi tako povečali privlačnost območij, ki jih ogroža izseljevanje, za nove prebivalce;

| 20. | poziva regije k razvoju inovativnih konceptov v lokalnem javnem prometu, ki bodo med drugim upoštevali izzive glede zmanjševanja števila potnikov, zlasti na podeželju; predlaga Komisiji, naj finančno podpira take projekte; |
| --- | --- |

20.

poziva regije k razvoju inovativnih konceptov v lokalnem javnem prometu, ki bodo med drugim upoštevali izzive glede zmanjševanja števila potnikov, zlasti na podeželju; predlaga Komisiji, naj finančno podpira take projekte;

Starejši, otroci, družine

| 21. | se zavzema za to, da bi v okviru sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj dali prednost posojilom z ugodnimi obrestnimi merami za obnovo stanovanj, da bodo ustrezala potrebam starejših; priporoča, naj se ustvarijo možnosti, da se pod določenimi pogoji zagotovijo finančna sredstva za varovana stanovanja in večgeneracijske stanovanjske hiše, da bi tako preprečili izključevanje starejših in izkoristili njihov ustvarjalni potencial, s tem pa zagotovili višjo kakovost življenja starajoče se družbe; |
| --- | --- |

21.

se zavzema za to, da bi v okviru sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj dali prednost posojilom z ugodnimi obrestnimi merami za obnovo stanovanj, da bodo ustrezala potrebam starejših; priporoča, naj se ustvarijo možnosti, da se pod določenimi pogoji zagotovijo finančna sredstva za varovana stanovanja in večgeneracijske stanovanjske hiše, da bi tako preprečili izključevanje starejših in izkoristili njihov ustvarjalni potencial, s tem pa zagotovili višjo kakovost življenja starajoče se družbe;

| 22. | spodbuja države članice, naj socialne in zdravstvene storitve uskladijo s potrebami vseh, zlasti družin in otrok, ter naj zagotovijo podporna sredstva, da bi starejšim ne glede na njihove dohodke, starost in socialni položaj še naprej zagotovili nego na domu in splošno dostopno zdravstveno oskrbo ter tako preprečili upadanje prebivalstva na podeželskih območjih in v obrobnih regijah; |
| --- | --- |

22.

spodbuja države članice, naj socialne in zdravstvene storitve uskladijo s potrebami vseh, zlasti družin in otrok, ter naj zagotovijo podporna sredstva, da bi starejšim ne glede na njihove dohodke, starost in socialni položaj še naprej zagotovili nego na domu in splošno dostopno zdravstveno oskrbo ter tako preprečili upadanje prebivalstva na podeželskih območjih in v obrobnih regijah;

| 23. | meni, da so za socialno kohezijo v Evropi pomembne javne naložbe v zdravstveni in negovalni sistem; poziva države članice, naj tudi na podeželju zagotovijo dobro zdravstveno oskrbo, na primer prek regionalnih klinik z dostopom do telemedicine in zdravstvenih storitev, ki omogočajo reševati pomanjkanje zdravstvene oskrbe, in v mejnih regijah s pomočjo okrepljenega čezmejnega sodelovanja med klinikami in zainteresiranimi stranmi, ter naj preučijo možnost, da bi s strukturnimi sredstvi spodbudile dopolnilne ukrepe na področju telemedicine in nege ter podprle aktivno staranje; poziva Komisijo, naj poišče inovativne rešitve za finančno podporo tem ukrepom; |
| --- | --- |

23.

meni, da so za socialno kohezijo v Evropi pomembne javne naložbe v zdravstveni in negovalni sistem; poziva države članice, naj tudi na podeželju zagotovijo dobro zdravstveno oskrbo, na primer prek regionalnih klinik z dostopom do telemedicine in zdravstvenih storitev, ki omogočajo reševati pomanjkanje zdravstvene oskrbe, in v mejnih regijah s pomočjo okrepljenega čezmejnega sodelovanja med klinikami in zainteresiranimi stranmi, ter naj preučijo možnost, da bi s strukturnimi sredstvi spodbudile dopolnilne ukrepe na področju telemedicine in nege ter podprle aktivno staranje; poziva Komisijo, naj poišče inovativne rešitve za finančno podporo tem ukrepom;

| 24. | opozarja na posebne regionalne težave, ki vplivajo na zagotavljanje storitev splošnega pomena, zlasti na pomanjkanje strokovno usposobljenega osebja na področju nege v nekaterih regijah; meni, da bi morale te regije oblikovati posebne regionalne rešitve za potrebe in težave pri zagotavljanju storitev ter sredstva Evropskega socialnega sklada uporabiti za izobraževanje in usposabljanje negovalcev, da bi zagotovili visoko raven kakovosti na področju nege in ustvarjanje novih delovnih mest, tudi s programi prekvalificiranja za brezposelne; poudarja, da bi s tem neposredno prispevali k cilju strategije Evropa 2020 za ustvarjanje več delovnih mest; |
| --- | --- |

24.

opozarja na posebne regionalne težave, ki vplivajo na zagotavljanje storitev splošnega pomena, zlasti na pomanjkanje strokovno usposobljenega osebja na področju nege v nekaterih regijah; meni, da bi morale te regije oblikovati posebne regionalne rešitve za potrebe in težave pri zagotavljanju storitev ter sredstva Evropskega socialnega sklada uporabiti za izobraževanje in usposabljanje negovalcev, da bi zagotovili visoko raven kakovosti na področju nege in ustvarjanje novih delovnih mest, tudi s programi prekvalificiranja za brezposelne; poudarja, da bi s tem neposredno prispevali k cilju strategije Evropa 2020 za ustvarjanje več delovnih mest;

| 25. | poudarja, da je treba ustvariti razmere, ki bodo ljudem omogočale usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, na primer z zagotavljanjem, kjer je to izvedljivo, zanesljive in visoko kakovostne splošno dostopne ponudbe celodnevnega varstva za otroke vseh starosti, vključno z zmogljivostmi in možnostmi za predšolsko vzgojo, da bi preprečili izseljevanje; hkrati priznava pomembno vlogo širše družine pri skrbi za otroke; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba ustvariti razmere, ki bodo ljudem omogočale usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, na primer z zagotavljanjem, kjer je to izvedljivo, zanesljive in visoko kakovostne splošno dostopne ponudbe celodnevnega varstva za otroke vseh starosti, vključno z zmogljivostmi in možnostmi za predšolsko vzgojo, da bi preprečili izseljevanje; hkrati priznava pomembno vlogo širše družine pri skrbi za otroke;

| 26. | meni, da mora biti družinam na voljo dovolj cenovno dostopnih stanovanj, da bo mogoče učinkoviteje uskladiti družinsko in poklicno življenje, saj bi s podporo mladim družinam pomagali povečati rodnost v državah članicah; |
| --- | --- |

26.

meni, da mora biti družinam na voljo dovolj cenovno dostopnih stanovanj, da bo mogoče učinkoviteje uskladiti družinsko in poklicno življenje, saj bi s podporo mladim družinam pomagali povečati rodnost v državah članicah;

Preseljevanje/vključevanje

| 27. | poudarja, da lahko preseljevanje povzroči določene težave v zvezi z vključevanjem; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da lahko preseljevanje povzroči določene težave v zvezi z vključevanjem;

| 28. | poudarja, da je preseljevanje kvalificirane delovne sile iz novih držav članic v stare ena največjih demografskih težav novih držav članic in negativno vpliva na starostno sestavo njihovega prebivalstva; poudarja tudi, da se preseljujejo tudi zdravstveni delavci, kar ogroža trajnost zdravstvenih sistemov v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je preseljevanje kvalificirane delovne sile iz novih držav članic v stare ena največjih demografskih težav novih držav članic in negativno vpliva na starostno sestavo njihovega prebivalstva; poudarja tudi, da se preseljujejo tudi zdravstveni delavci, kar ogroža trajnost zdravstvenih sistemov v manj razvitih regijah;

| 29. | se kljub temu zaveda, da preseljevanje zlasti regijam, ki se soočajo z neto izseljevanjem, omogoča zajezitev negativnega učinka demografskih sprememb, in zato poziva države članice, naj prepoznajo vključevanje migrantov kot strateško pomemben ukrep; |
| --- | --- |

29.

se kljub temu zaveda, da preseljevanje zlasti regijam, ki se soočajo z neto izseljevanjem, omogoča zajezitev negativnega učinka demografskih sprememb, in zato poziva države članice, naj prepoznajo vključevanje migrantov kot strateško pomemben ukrep;

| 30. | poziva države članice, naj sprejmejo skupno strategijo za zakonito preseljevanje, saj je Evropa, zlasti v določenih sektorjih, zaradi demografskih razlogov odvisna od preseljevanja kvalificirane delovne sile (tako med državami članicami EU kot tudi od zunaj, zlasti iz držav ob meji z Unijo); meni, da si morajo države članice prizadevati za ohranitev kvalificirane delovne sile, da bi prispevale k uravnoteženemu razvoju regij in omilile posledice demografskih sprememb; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj sprejmejo skupno strategijo za zakonito preseljevanje, saj je Evropa, zlasti v določenih sektorjih, zaradi demografskih razlogov odvisna od preseljevanja kvalificirane delovne sile (tako med državami članicami EU kot tudi od zunaj, zlasti iz držav ob meji z Unijo); meni, da si morajo države članice prizadevati za ohranitev kvalificirane delovne sile, da bi prispevale k uravnoteženemu razvoju regij in omilile posledice demografskih sprememb;

| 31. | priporoča, naj se za vključevanje priseljencev nameni več sredstev, da bi odpravili predsodke in da bi lahko spodbujali usposabljanje in skupne prireditve za izmenjavo; |
| --- | --- |

31.

priporoča, naj se za vključevanje priseljencev nameni več sredstev, da bi odpravili predsodke in da bi lahko spodbujali usposabljanje in skupne prireditve za izmenjavo;

Zaposlovanje

| 32. | poziva Komisijo, naj Evropski socialni sklad prilagodi tako, da bo upošteval ljudi v vseh življenjskih obdobjih, ter naj zagotovi večje izkoriščanje poklicnega potenciala in potenciala prostovoljstva pri soočanju z izzivi demografskih sprememb; opozarja, da bi morali izkoristiti izkušnje in znanje starejših, na primer pri projektih inštruiranja, s čimer bi olajšali prehod med generacijami, ter da so zato potrebne ustrezne rešitve; meni, da je izmenjava med generacijami priložnost, ki jo je treba izkoristiti; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj Evropski socialni sklad prilagodi tako, da bo upošteval ljudi v vseh življenjskih obdobjih, ter naj zagotovi večje izkoriščanje poklicnega potenciala in potenciala prostovoljstva pri soočanju z izzivi demografskih sprememb; opozarja, da bi morali izkoristiti izkušnje in znanje starejših, na primer pri projektih inštruiranja, s čimer bi olajšali prehod med generacijami, ter da so zato potrebne ustrezne rešitve; meni, da je izmenjava med generacijami priložnost, ki jo je treba izkoristiti;

| 33. | je prepričan, da bi morale regije odločno uporabiti sredstva Evropskega socialnega sklada za odpravljanje brezposelnosti mladih, da bi jim omogočili socialno vključevanje in izbiro ustrezne poklicne poti; poudarja, da bi to lahko dosegli med drugim s podporo ukrepom usposabljanja mladih in spodbujanjem podjetništva med mladimi; |
| --- | --- |

33.

je prepričan, da bi morale regije odločno uporabiti sredstva Evropskega socialnega sklada za odpravljanje brezposelnosti mladih, da bi jim omogočili socialno vključevanje in izbiro ustrezne poklicne poti; poudarja, da bi to lahko dosegli med drugim s podporo ukrepom usposabljanja mladih in spodbujanjem podjetništva med mladimi;

| 34. | meni, da je treba poskrbeti za stalnost ukrepov za povečanje stopnje zaposlenosti žensk; zato poziva, naj se več ženskam omogoči dostop do kvalificiranih delovnih mest in programov za vseživljenjsko učenje, pri čemer mora pridobljena kvalifikacija ustrezati zahtevam trga dela; priporoča državam članicam, naj razvijejo sisteme, s katerimi bi delojemalce spodbudili k udeležbi v konkretnih projektih za pomoč pri usklajevanju njihovega poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba poskrbeti za stalnost ukrepov za povečanje stopnje zaposlenosti žensk; zato poziva, naj se več ženskam omogoči dostop do kvalificiranih delovnih mest in programov za vseživljenjsko učenje, pri čemer mora pridobljena kvalifikacija ustrezati zahtevam trga dela; priporoča državam članicam, naj razvijejo sisteme, s katerimi bi delojemalce spodbudili k udeležbi v konkretnih projektih za pomoč pri usklajevanju njihovega poklicnega in zasebnega življenja;

| 35. | poudarja, da je za evropske regije, ki se srečujejo z demografskimi izzivi, vzpostavitev spodbudnega okolja za konkurenčen in inovativen zasebni sektor bistvena za ustvarjanje novih zaposlitvenih možnosti za vse generacije; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je za evropske regije, ki se srečujejo z demografskimi izzivi, vzpostavitev spodbudnega okolja za konkurenčen in inovativen zasebni sektor bistvena za ustvarjanje novih zaposlitvenih možnosti za vse generacije;

Analiza/najboljša praksa

| 36. | je prepričan, da je treba statistično obravnavati demografski razvoj v regijah; poziva Komisijo, naj poda predloge, s katerimi bo omogočila primerljivost lokalnih, regionalnih in nacionalnih podatkovnih zbirk o demografskem razvoju, da bo mogoče ovrednotiti podatke na evropski ravni, ter spodbudila izmenjavo najboljših praks med državami, regijami in občinami; |
| --- | --- |

36.

je prepričan, da je treba statistično obravnavati demografski razvoj v regijah; poziva Komisijo, naj poda predloge, s katerimi bo omogočila primerljivost lokalnih, regionalnih in nacionalnih podatkovnih zbirk o demografskem razvoju, da bo mogoče ovrednotiti podatke na evropski ravni, ter spodbudila izmenjavo najboljših praks med državami, regijami in občinami;

| 37. | poziva Komisijo, naj izboljša indeks ranljivosti za demografske spremembe in naj ga vsakih pet let pretehta, da se pokaže, katere regije v Evropi so še posebej izpostavljene demografskim spremembam; poziva Komisijo, naj oblikuje pilotne prakse, da bi opredelila prakse, ki se obnesejo v najzahtevnejših regijah; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj izboljša indeks ranljivosti za demografske spremembe in naj ga vsakih pet let pretehta, da se pokaže, katere regije v Evropi so še posebej izpostavljene demografskim spremembam; poziva Komisijo, naj oblikuje pilotne prakse, da bi opredelila prakse, ki se obnesejo v najzahtevnejših regijah;

| 38. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj na področjih, povezanih z demografskimi spremembami, izboljšajo sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi akterji; meni, da je treba pri tem sodelovanju v obmejnih regijah upoštevati tudi želje in možnosti za čezmejne pobude; priporoča razvoj programov, ki bi zagotavljali informacije o teh vprašanjih, da bi dosegli boljše razumevanje te problematike v javnosti in ozaveščenost o njej; poziva regije, naj si izmenjujejo najboljše prakse, povezane z izzivi staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj na področjih, povezanih z demografskimi spremembami, izboljšajo sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi akterji; meni, da je treba pri tem sodelovanju v obmejnih regijah upoštevati tudi želje in možnosti za čezmejne pobude; priporoča razvoj programov, ki bi zagotavljali informacije o teh vprašanjih, da bi dosegli boljše razumevanje te problematike v javnosti in ozaveščenost o njej; poziva regije, naj si izmenjujejo najboljše prakse, povezane z izzivi staranja prebivalstva;

| 39. | predlaga Komisiji, naj v okviru ozemeljskega sodelovanja spodbuja vseevropska omrežja, v katerih se bodo lahko regionalni in lokalni organi ter civilni akterji pri reševanju težav, povezanih z demografskimi spremembami, lahko učili drug od drugega. |
| --- | --- |

39.

predlaga Komisiji, naj v okviru ozemeljskega sodelovanja spodbuja vseevropska omrežja, v katerih se bodo lahko regionalni in lokalni organi ter civilni akterji pri reševanju težav, povezanih z demografskimi spremembami, lahko učili drug od drugega.

| 40. | poziva Komisijo, naj razišče možnosti za ustrezno preoblikovanje zasnove programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike in naj natančneje pojasni zamisel za poletno ali zimsko univerzo, da bi si lahko predstavniki evropskih regij izmenjavali dobre izkušnje in rešitve na področju demografskih vprašanj; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj razišče možnosti za ustrezno preoblikovanje zasnove programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike in naj natančneje pojasni zamisel za poletno ali zimsko univerzo, da bi si lahko predstavniki evropskih regij izmenjavali dobre izkušnje in rešitve na področju demografskih vprašanj;

| 41. | poziva Komisijo, naj zbere najboljše prakse, jih analizira ter jih uporablja skupaj z državami članicami in regijami, da bi lahko te prakse služile kot zgled pri oblikovanju ukrepov za obvladovanje demografskih izzivov; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj zbere najboljše prakse, jih analizira ter jih uporablja skupaj z državami članicami in regijami, da bi lahko te prakse služile kot zgled pri oblikovanju ukrepov za obvladovanje demografskih izzivov;

| 42. | poziva države članice in regije, naj izmenjujejo izkušnje, najboljše prakse in nove pristope za preprečevanje negativnih posledic demografskih sprememb; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice in regije, naj izmenjujejo izkušnje, najboljše prakse in nove pristope za preprečevanje negativnih posledic demografskih sprememb;

*

* *

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0400.

(2)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 75.

(3)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 131.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/15

---

Torek, 15. november 2011Izvajanje direktive o poklicnih kvalifikacijah

P7_TA(2011)0490

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o izvajanju direktive o poklicnih kvalifikacijah (2005/36/ES) (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o evropski poklicni izkaznici za ponudnike storitev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o evropski poklicni izkaznici za ponudnike storitev (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 19. januarja 2006 v zadevi C-330/03, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (ZOdl. 2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 19. januarja 2006 v zadevi C-330/03, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (ZOdl. 2006),

| — | ob upoštevanju Poročila o državljanstvu EU iz leta 2010 – Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU, (KOM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila o državljanstvu EU iz leta 2010 – Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU, (KOM(2010)0603),

| — | ob upoštevanju javne razprave o Direktivi št. 2005/36/ES, ki jo je Komisija sprožila marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne razprave o Direktivi št. 2005/36/ES, ki jo je Komisija sprožila marca 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija Komisiji z dne 9. maja 2010 z naslovom "Nova strategija za enotni trg", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija Komisiji z dne 9. maja 2010 z naslovom "Nova strategija za enotni trg",

| — | ob upoštevanju predstavitve, ki jo je Parlament organiziral z nacionalnimi parlamenti 26. oktobra 2010, o prenosu in izvajanju Direktive 2005/36/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve, ki jo je Parlament organiziral z nacionalnimi parlamenti 26. oktobra 2010, o prenosu in izvajanju Direktive 2005/36/ES,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je naročil, o priznavanju poklicnih kvalifikacij (PE 447.514), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je naročil, o priznavanju poklicnih kvalifikacij (PE 447.514),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo" (KOM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju letnega poročila mreže SOLVIT o njenem razvoju in uspešnosti za leto 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila mreže SOLVIT o njenem razvoju in uspešnosti za leto 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja" (KOM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. junija 2011 o posodobitvi direktive o poklicnih kvalifikacijah (KOM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. junija 2011 o posodobitvi direktive o poklicnih kvalifikacijah (KOM(2011)0367),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. julija 2011 o povzetku odzivov na javno posvetovanje o posodobitvi direktive o poklicnih kvalifikacijah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. julija 2011 o povzetku odzivov na javno posvetovanje o posodobitvi direktive o poklicnih kvalifikacijah (4),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. julija 2011 o oceni direktive o poklicnih kvalifikacijah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. julija 2011 o oceni direktive o poklicnih kvalifikacijah (5),

| — | ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano (A7-0373/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano (A7-0373/2011),

| A. | ker bo mobilnost strokovnjakov znotraj Evropske unije zaradi demografskih sprememb pridobivala vedno večji pomen; |
| --- | --- |

A.

ker bo mobilnost strokovnjakov znotraj Evropske unije zaradi demografskih sprememb pridobivala vedno večji pomen;

| B. | ker spremembe na trgih dela zahtevajo večjo preglednost, poenostavitev in prožnost pravil za priznavanje poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

B.

ker spremembe na trgih dela zahtevajo večjo preglednost, poenostavitev in prožnost pravil za priznavanje poklicnih kvalifikacij;

| C. | ker je poklicna mobilnost ključni dejavnik za gospodarski razvoj in trajnostno okrevanje gospodarstva; |
| --- | --- |

C.

ker je poklicna mobilnost ključni dejavnik za gospodarski razvoj in trajnostno okrevanje gospodarstva;

| D. | ker se bo po ugotovitvah Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) povpraševanje po kvalificiranih delavcih v Evropski uniji do leta 2020 po pričakovanjih povečalo za več kot 16 milijonov delovnih mest; |
| --- | --- |

D.

ker se bo po ugotovitvah Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) povpraševanje po kvalificiranih delavcih v Evropski uniji do leta 2020 po pričakovanjih povečalo za več kot 16 milijonov delovnih mest;

| E. | ker je pravica do zaposlitve ali do opravljanja storitev v drugi državi članici temeljna pravica, ki izhaja iz Pogodb, in je otipljiv primer koristi, ki jo imajo lahko državljani od enotnega trga; |
| --- | --- |

E.

ker je pravica do zaposlitve ali do opravljanja storitev v drugi državi članici temeljna pravica, ki izhaja iz Pogodb, in je otipljiv primer koristi, ki jo imajo lahko državljani od enotnega trga;

| F. | ker lahko prosto gibanje oseb znotraj EU in pravica do priznanja dosežkov in poklicnega znanja ter veščin obstajata samo, če se obstoječe nevidne prepreke čim bolj omejijo in se odpravijo nekateri nacionalni predpisi, ki trenutno nesorazmerno ovirajo uveljavljanje pravice do kvalificiranega delovnega mesta; |
| --- | --- |

F.

ker lahko prosto gibanje oseb znotraj EU in pravica do priznanja dosežkov in poklicnega znanja ter veščin obstajata samo, če se obstoječe nevidne prepreke čim bolj omejijo in se odpravijo nekateri nacionalni predpisi, ki trenutno nesorazmerno ovirajo uveljavljanje pravice do kvalificiranega delovnega mesta;

| G. | ker je optimalna organizacija sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij osnovni pogoj, da lahko vsakdo v celoti uživa prednosti prostega gibanja; |
| --- | --- |

G.

ker je optimalna organizacija sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij osnovni pogoj, da lahko vsakdo v celoti uživa prednosti prostega gibanja;

| H. | ker je v aktu za enotni trg poudarjeno, da je posodobitev sistema za priznavanje poklicnih kvalifikacij bistvenega pomena za povečanje gospodarske rasti ter okrepitev zaupanja strokovnjakov in državljanov; |
| --- | --- |

H.

ker je v aktu za enotni trg poudarjeno, da je posodobitev sistema za priznavanje poklicnih kvalifikacij bistvenega pomena za povečanje gospodarske rasti ter okrepitev zaupanja strokovnjakov in državljanov;

| I. | ker je eden od glavnih razlogov za težave pri priznavanju akademskih nazivov in poklicnih kvalifikacij pomanjkanje zaupanja v merila, ki se uporabljajo za akreditacijo in priznavanje akademskih spričeval v državi izvora, zaradi česar je nujno določiti ukrepe za samodejno priznavanje z odpravo predsodkov in formalnih nacionalnih ovir za priznavanje; |
| --- | --- |

I.

ker je eden od glavnih razlogov za težave pri priznavanju akademskih nazivov in poklicnih kvalifikacij pomanjkanje zaupanja v merila, ki se uporabljajo za akreditacijo in priznavanje akademskih spričeval v državi izvora, zaradi česar je nujno določiti ukrepe za samodejno priznavanje z odpravo predsodkov in formalnih nacionalnih ovir za priznavanje;

| J. | ker je bilo po direktivi od leta 2007 sprejetih okoli 100 000 sklepov o priznavanju, ki so omogočili mobilnost 85 000 strokovnjakom (6); |
| --- | --- |

J.

ker je bilo po direktivi od leta 2007 sprejetih okoli 100 000 sklepov o priznavanju, ki so omogočili mobilnost 85 000 strokovnjakom (6);

| K. | ker so zdravstveni delavci najbolj mobilni od reguliranih poklicev v EU, saj so bile od leta 2007 do 2010 kvalifikacije priznane okoli 57 200 zdravnikom, medicinskim sestram, zobozdravnikom, farmacevtom, babicam in veterinarjem; |
| --- | --- |

K.

ker so zdravstveni delavci najbolj mobilni od reguliranih poklicev v EU, saj so bile od leta 2007 do 2010 kvalifikacije priznane okoli 57 200 zdravnikom, medicinskim sestram, zobozdravnikom, farmacevtom, babicam in veterinarjem;

| L. | ker še vedno obstaja vrzel med pričakovanji državljanov in dejanskim stanjem, pri čemer se je več kot 16 % vseh primerov mreže SOLVIT v letu 2010 nanašalo na priznavanje poklicnih kvalifikacij (7), |
| --- | --- |

L.

ker še vedno obstaja vrzel med pričakovanji državljanov in dejanskim stanjem, pri čemer se je več kot 16 % vseh primerov mreže SOLVIT v letu 2010 nanašalo na priznavanje poklicnih kvalifikacij (7),

| M. | ker je težko določiti pristojni organ za priznanje poklicnih kvalifikacij, saj so postopki zanj zapleteni; |
| --- | --- |

M.

ker je težko določiti pristojni organ za priznanje poklicnih kvalifikacij, saj so postopki zanj zapleteni;

| N. | ker direktiva o uveljavljanju pravic bolnikov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva zahteva, da države članice, kjer poteka zdravljenje, zagotovijo, da so organom drugih držav članic na voljo informacije o pravici strokovnjakov s področja zdravstvenega varstva, navedenih v nacionalnih ali lokalnih registrih, ki so vzpostavljeni na njihovem ozemlju, do opravljanja poklica, in da izmenjava teh informacij poteka prek informacijskega sistema za notranji trg; |
| --- | --- |

N.

ker direktiva o uveljavljanju pravic bolnikov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva zahteva, da države članice, kjer poteka zdravljenje, zagotovijo, da so organom drugih držav članic na voljo informacije o pravici strokovnjakov s področja zdravstvenega varstva, navedenih v nacionalnih ali lokalnih registrih, ki so vzpostavljeni na njihovem ozemlju, do opravljanja poklica, in da izmenjava teh informacij poteka prek informacijskega sistema za notranji trg;

| O. | ker je bilo leta 2010 kar 220 zadev mreže SOLVIT povezanih s poklicnimi kvalifikacijami, več kot dve tretjini njih pa jih je bilo iz samo štirih držav članic; |
| --- | --- |

O.

ker je bilo leta 2010 kar 220 zadev mreže SOLVIT povezanih s poklicnimi kvalifikacijami, več kot dve tretjini njih pa jih je bilo iz samo štirih držav članic;

| P. | ker je Direktiva 2005/36/ES združila pravila iz 15 predhodnih direktiv, sprejetih od leta 1960 naprej; |
| --- | --- |

P.

ker je Direktiva 2005/36/ES združila pravila iz 15 predhodnih direktiv, sprejetih od leta 1960 naprej;

| Q. | ker vse države članice niso pravočasno prenesle Direktive 2005/36/ES, ki se je začela v celoti izvajati šele tri leta po prvotnem roku, |
| --- | --- |

Q.

ker vse države članice niso pravočasno prenesle Direktive 2005/36/ES, ki se je začela v celoti izvajati šele tri leta po prvotnem roku,

| R. | ker bi pravilna uporaba te direktive okrepila človeško razsežnost enotnega trga; |
| --- | --- |

R.

ker bi pravilna uporaba te direktive okrepila človeško razsežnost enotnega trga;

| S. | ker lahko uvedba evropske poklicne izkaznice poenostavi in pospeši proces priznavanja poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

S.

ker lahko uvedba evropske poklicne izkaznice poenostavi in pospeši proces priznavanja poklicnih kvalifikacij;

Poenostavitev za državljane

| 1. | meni, da je prosto gibanje čedalje večjega števila visoko kvalificiranih oseb in delavcev ena od ključnih prednosti evropskega sodelovanja in konkurenčnega notranjega trga ter pomemben dejavnik za razvoj gospodarstev v EU in pravica vsakega državljana EU; trdno verjame, da bi bilo treba povečati poklicno mobilnost evropskih državljanov in odpraviti posredne ovire, če je le zagotovljeno ravnotežje med mobilnostjo in kakovostjo poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

1.

meni, da je prosto gibanje čedalje večjega števila visoko kvalificiranih oseb in delavcev ena od ključnih prednosti evropskega sodelovanja in konkurenčnega notranjega trga ter pomemben dejavnik za razvoj gospodarstev v EU in pravica vsakega državljana EU; trdno verjame, da bi bilo treba povečati poklicno mobilnost evropskih državljanov in odpraviti posredne ovire, če je le zagotovljeno ravnotežje med mobilnostjo in kakovostjo poklicnih kvalifikacij;

| 2. | podpira vse pobude, katerih namen je olajšati čezmejno mobilnost kot sredstvo za učinkovito delovanje trgov dela in način za okrepitev gospodarske rasti in konkurenčnosti v EU; priznava, da bi bilo treba Direktivo 2005/36/ES posodobiti, da bi zagotavljala jasen in trden pravni okvir; |
| --- | --- |

2.

podpira vse pobude, katerih namen je olajšati čezmejno mobilnost kot sredstvo za učinkovito delovanje trgov dela in način za okrepitev gospodarske rasti in konkurenčnosti v EU; priznava, da bi bilo treba Direktivo 2005/36/ES posodobiti, da bi zagotavljala jasen in trden pravni okvir;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo mobilnost med strokovnjaki; utemeljuje, da je sorazmerno majhno število mobilnih strokovnjakov razlog za skrb in predlaga pripravo strategij za rešitev te težave; poudarja rezultat nedavne raziskave Eurobarometra, po kateri je več kot 50 odstotkov mladih v Evropi pripravljenih delati v tujini ali navdušenih nad tem (8); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo mobilnost med strokovnjaki; utemeljuje, da je sorazmerno majhno število mobilnih strokovnjakov razlog za skrb in predlaga pripravo strategij za rešitev te težave; poudarja rezultat nedavne raziskave Eurobarometra, po kateri je več kot 50 odstotkov mladih v Evropi pripravljenih delati v tujini ali navdušenih nad tem (8);

| 4. | poziva države članice, naj širijo koristi direktive med svojimi državljani in strokovnjaki; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj širijo koristi direktive med svojimi državljani in strokovnjaki;

| 5. | meni, da je za uskladitev usposabljanja bistvenega pomena dialog med deležniki z namenom rednega posodabljanja zahtev glede osnovnega usposabljanja ter priznavanja izkušenj in stalnega poklicnega izpopolnjevanja; obenem meni, da z uvedbo "28. ureditve" v nacionalnem sistemu ni mogoče jasno in zadovoljivo rešiti vprašanja razlik na področju usposabljanja; |
| --- | --- |

5.

meni, da je za uskladitev usposabljanja bistvenega pomena dialog med deležniki z namenom rednega posodabljanja zahtev glede osnovnega usposabljanja ter priznavanja izkušenj in stalnega poklicnega izpopolnjevanja; obenem meni, da z uvedbo "28. ureditve" v nacionalnem sistemu ni mogoče jasno in zadovoljivo rešiti vprašanja razlik na področju usposabljanja;

| 6. | poudarja, da se večina tistih, ki so se odzvali na javno razpravo Komisije, ni opredelila za načelo delnega dostopa, da bi ga bilo v praksi težko nadzorovati in da ga je treba pojasniti; kljub temu meni, da bi lahko načelo delnega dostopa prineslo koristi, vendar samo pri tistih poklicih, pri katerih je mogoče jasno razmejiti naloge; poziva k temeljiti oceni tega načela in k temu, da bi se o njegovi uporabi odločalo za vsak primer posebej, vendar bi izključevalo regulirane poklice, povezane z zdravjem in varnostjo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se večina tistih, ki so se odzvali na javno razpravo Komisije, ni opredelila za načelo delnega dostopa, da bi ga bilo v praksi težko nadzorovati in da ga je treba pojasniti; kljub temu meni, da bi lahko načelo delnega dostopa prineslo koristi, vendar samo pri tistih poklicih, pri katerih je mogoče jasno razmejiti naloge; poziva k temeljiti oceni tega načela in k temu, da bi se o njegovi uporabi odločalo za vsak primer posebej, vendar bi izključevalo regulirane poklice, povezane z zdravjem in varnostjo;

| 7. | pozdravlja skupni uspeh postopka samodejnega priznavanja; vendar poudarja, da je postopek priznavanja po splošnem sistemu, ki temelji na poklicnih izkušnjah, preveč zapleten in dolgotrajen tako za pristojne organe kot za osebe, ki opravljajo nekatere poklice; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja skupni uspeh postopka samodejnega priznavanja; vendar poudarja, da je postopek priznavanja po splošnem sistemu, ki temelji na poklicnih izkušnjah, preveč zapleten in dolgotrajen tako za pristojne organe kot za osebe, ki opravljajo nekatere poklice;

| 8. | sicer opozarja na pomen sistema predhodne prijave, vendar ugotavlja, da so bili na javnem posvetovanju Komisije v letu 2011 izraženi številni pomisleki in da morajo biti ukrepi za izboljšanje občasne mobilnosti strokovnjakov bistveni vidik prihodnje spremembe direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij; poziva k nadaljnji pojasnitvi koncepta začasnega in priložnostnega opravljanja storitev, pri čemer je treba upoštevati, da ni mogoče izdelati opredelitve, ki bi veljala za vse poklice, in da bi to spodkopalo subsidiarnost; |
| --- | --- |

8.

sicer opozarja na pomen sistema predhodne prijave, vendar ugotavlja, da so bili na javnem posvetovanju Komisije v letu 2011 izraženi številni pomisleki in da morajo biti ukrepi za izboljšanje občasne mobilnosti strokovnjakov bistveni vidik prihodnje spremembe direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij; poziva k nadaljnji pojasnitvi koncepta začasnega in priložnostnega opravljanja storitev, pri čemer je treba upoštevati, da ni mogoče izdelati opredelitve, ki bi veljala za vse poklice, in da bi to spodkopalo subsidiarnost;

| 9. | opozarja, da imajo pristojni organi težave z izvajanjem ureditve predhodne prijave, saj ni doslednega pristopa k ocenjevanju začasne in priložnostne narave storitev, in da je zelo težko spremljati dejavnosti ponudnikov storitev na terenu; poziva Komisijo, naj ovrednoti trenutno veljavne določbe iz člena 7 direktive in nadalje pojasni vprašanje obstoječe sodne prakse, predvsem kar zadeva poklice, povezane javnim zdravjem in varnostjo; poziva Komisijo, naj svoje zaključke predstavi Parlamentu; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da imajo pristojni organi težave z izvajanjem ureditve predhodne prijave, saj ni doslednega pristopa k ocenjevanju začasne in priložnostne narave storitev, in da je zelo težko spremljati dejavnosti ponudnikov storitev na terenu; poziva Komisijo, naj ovrednoti trenutno veljavne določbe iz člena 7 direktive in nadalje pojasni vprašanje obstoječe sodne prakse, predvsem kar zadeva poklice, povezane javnim zdravjem in varnostjo; poziva Komisijo, naj svoje zaključke predstavi Parlamentu;

| 10. | poudarja, da večina deležnikov meni, da je člen 7(4) direktive, ki državam članicam omogoča predhodno preverjanje poklicnih kvalifikacij pri poklicih, ki so povezani z zdravjem in varnostjo in še niso zajeti v avtomatično priznavanje, bistven; kljub temu meni, da bi morale države članice zaradi večje preglednosti pojasniti, kateri poklici po njihovem mnenju vplivajo na zdravje in varnost; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da večina deležnikov meni, da je člen 7(4) direktive, ki državam članicam omogoča predhodno preverjanje poklicnih kvalifikacij pri poklicih, ki so povezani z zdravjem in varnostjo in še niso zajeti v avtomatično priznavanje, bistven; kljub temu meni, da bi morale države članice zaradi večje preglednosti pojasniti, kateri poklici po njihovem mnenju vplivajo na zdravje in varnost;

| 11. | se strinja s Komisijo, da je opredelitev "reguliranega izobraževanja in usposabljanja" preozka in bi lahko nesorazmerno ovirala začasno mobilnost strokovnjakov; meni, da bi morala zajemati vse izobraževanje in usposabljanje, ki je potrebno za opravljanje nekega poklica v državi članici izvora; |
| --- | --- |

11.

se strinja s Komisijo, da je opredelitev "reguliranega izobraževanja in usposabljanja" preozka in bi lahko nesorazmerno ovirala začasno mobilnost strokovnjakov; meni, da bi morala zajemati vse izobraževanje in usposabljanje, ki je potrebno za opravljanje nekega poklica v državi članici izvora;

| 12. | poziva Komisijo, naj pojasni, da bi morala prijava za namene začasne mobilnosti načeloma veljati na celotnem ozemlju države članice, in naj oceni, ali so potrebne letne prijave; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj pojasni, da bi morala prijava za namene začasne mobilnosti načeloma veljati na celotnem ozemlju države članice, in naj oceni, ali so potrebne letne prijave;

| 13. | poziva k temu, da se ponudniki storitev, ki svoje storitve opravljajo izključno za potrošnike, tako da jih spremljajo v druge države članice, in ki nimajo stika z lokalnimi potrošniki v državi članici gostiteljici (npr. turistični vodniki, trenerji, zdravstveno osebje, ki spremlja športnike), izvzamejo iz obveznosti predhodne prijave iz člena 7; se za to zavzema pri vseh storitvah, ki ne zadevajo javnega zdravja in varnosti; |
| --- | --- |

13.

poziva k temu, da se ponudniki storitev, ki svoje storitve opravljajo izključno za potrošnike, tako da jih spremljajo v druge države članice, in ki nimajo stika z lokalnimi potrošniki v državi članici gostiteljici (npr. turistični vodniki, trenerji, zdravstveno osebje, ki spremlja športnike), izvzamejo iz obveznosti predhodne prijave iz člena 7; se za to zavzema pri vseh storitvah, ki ne zadevajo javnega zdravja in varnosti;

| 14. | poziva Komisijo, naj uskladi in združi različne vire informacij, ki so trenutno na voljo o vprašanjih v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij – vključno z nacionalnimi kontaktnimi točkami in strokovnimi telesi, s portalom Tvoja Evropa, ki napotuje na enotne kontaktne točke, ki so trenutno na voljo po direktivi o storitvah; je prepričan, da bodo imeli strokovnjaki tako na voljo javni vmesnik v svojem jeziku, kjer bodo lahko nalagali dokumente, dostopali do poklicne izkaznice in jo natisnili ter se seznanjali z najnovejšimi informacijami o postopku priznavanja, vključno z upravnimi informacijami o pristojnih organih, strokovnih telesih in dokumentih, ki jih je treba predložiti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj uskladi in združi različne vire informacij, ki so trenutno na voljo o vprašanjih v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij – vključno z nacionalnimi kontaktnimi točkami in strokovnimi telesi, s portalom Tvoja Evropa, ki napotuje na enotne kontaktne točke, ki so trenutno na voljo po direktivi o storitvah; je prepričan, da bodo imeli strokovnjaki tako na voljo javni vmesnik v svojem jeziku, kjer bodo lahko nalagali dokumente, dostopali do poklicne izkaznice in jo natisnili ter se seznanjali z najnovejšimi informacijami o postopku priznavanja, vključno z upravnimi informacijami o pristojnih organih, strokovnih telesih in dokumentih, ki jih je treba predložiti;

| 15. | meni, da je treba okrepiti dialog in izmenjavo informacij v posameznih poklicih ter izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi in nacionalnimi kontaktnimi točkami na nacionalni ravni ter med državami članicami; poziva Komisijo, naj podpre nastanek mrež pristojnih organov in strokovnih teles za najbolj mobilne poklice, da bi si ti izmenjevali splošne informacije o nacionalnih postopkih in zahtevah glede izobrazbe in najboljši praksi ter raziskali možnosti za tesnejše sodelovanje, kot so skupne platforme; meni, da morajo javni organi in socialni partnerji sodelovati v strukturiranem dialogu o izboljšanju poklicnega vključevanja mladih; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba okrepiti dialog in izmenjavo informacij v posameznih poklicih ter izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi in nacionalnimi kontaktnimi točkami na nacionalni ravni ter med državami članicami; poziva Komisijo, naj podpre nastanek mrež pristojnih organov in strokovnih teles za najbolj mobilne poklice, da bi si ti izmenjevali splošne informacije o nacionalnih postopkih in zahtevah glede izobrazbe in najboljši praksi ter raziskali možnosti za tesnejše sodelovanje, kot so skupne platforme; meni, da morajo javni organi in socialni partnerji sodelovati v strukturiranem dialogu o izboljšanju poklicnega vključevanja mladih;

| 16. | poziva države članice, naj izboljšajo učinkovitost javnih organov pri širjenju informacij o pravicah delavcev in postopkih priznavanja poklicnih kvalifikacij, da bi pri spodbujanju mobilnosti omejile odvračilni učinek, ki ga ima birokracija; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj izboljšajo učinkovitost javnih organov pri širjenju informacij o pravicah delavcev in postopkih priznavanja poklicnih kvalifikacij, da bi pri spodbujanju mobilnosti omejile odvračilni učinek, ki ga ima birokracija;

| 17. | zato poziva države članice, naj uporabljajo sodobne komunikacijske tehnologije, vključno s podatkovnimi zbirkami in postopki za spletno registracijo, da bi zagotovile upoštevanje rokov, določenih v splošnem sistemu za priznavanje kvalifikacij, in dosegle bistvene izboljšave z vidika dostopa do informacij in poznavanja postopkov; |
| --- | --- |

17.

zato poziva države članice, naj uporabljajo sodobne komunikacijske tehnologije, vključno s podatkovnimi zbirkami in postopki za spletno registracijo, da bi zagotovile upoštevanje rokov, določenih v splošnem sistemu za priznavanje kvalifikacij, in dosegle bistvene izboljšave z vidika dostopa do informacij in poznavanja postopkov;

| 18. | poziva k obvezni obveznosti pristojnih organov, da vsem drugim pristojnim organom v nekem poklicu zagotavljajo najnovejše kontaktne podatke; |
| --- | --- |

18.

poziva k obvezni obveznosti pristojnih organov, da vsem drugim pristojnim organom v nekem poklicu zagotavljajo najnovejše kontaktne podatke;

| 19. | poziva Komisijo, naj določi smernice glede obdobja, v katerem lahko posameznik, ki je predložil popoln dosje, pričakuje odločitev pristojnega organa; skrajšanje tega roka z večjo uporabo informacijskega sistema za notranji trg in optimizacijo postopkov bi olajšalo tudi mobilnost; poziva države članice, naj zagotovijo dovolj sredstev za zagotavljanje poklicnega priznavanja v primernem roku; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj določi smernice glede obdobja, v katerem lahko posameznik, ki je predložil popoln dosje, pričakuje odločitev pristojnega organa; skrajšanje tega roka z večjo uporabo informacijskega sistema za notranji trg in optimizacijo postopkov bi olajšalo tudi mobilnost; poziva države članice, naj zagotovijo dovolj sredstev za zagotavljanje poklicnega priznavanja v primernem roku;

| 20. | poziva države članice, pristojne organe in Komisijo, naj zagotovijo več preglednosti, da bo vlagateljem ali zadevnim osebam mogoče celovito utemeljiti razloge za nepriznanje diplome ali poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, pristojne organe in Komisijo, naj zagotovijo več preglednosti, da bo vlagateljem ali zadevnim osebam mogoče celovito utemeljiti razloge za nepriznanje diplome ali poklicnih kvalifikacij;

| 21. | meni, da je trenutno veljavni postopek obveščanja o novih diplomah prezapleten; poziva Komisijo, naj poenostavi obveščanje o novih diplomah in sproti posodablja prilogo V direktive; |
| --- | --- |

21.

meni, da je trenutno veljavni postopek obveščanja o novih diplomah prezapleten; poziva Komisijo, naj poenostavi obveščanje o novih diplomah in sproti posodablja prilogo V direktive;

| 22. | poziva države članice, pristojne organe in Komisijo, naj zagotovijo, da bo priznanje diplom in spričeval enakovredno priznanju poklicnih kvalifikacij, da se vzpostavi pravi enotni trg na evropski in mednarodni ravni ter prepreči urejanje že urejenega; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, pristojne organe in Komisijo, naj zagotovijo, da bo priznanje diplom in spričeval enakovredno priznanju poklicnih kvalifikacij, da se vzpostavi pravi enotni trg na evropski in mednarodni ravni ter prepreči urejanje že urejenega;

| 23. | poudarja, da je dopolnilne ukrepe, ki pristojnim organom omogočajo, da zahtevajo preizkus poklicne usposobljenosti ali največ triletno prilagoditveno obdobje, in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju varstva potrošnikov in bolnikov, treba pregledati, da bi ocenili njihovo primernost za reševanje obstoječih težav; poziva k boljšim pojasnilom in ovrednotenju kodeksa ravnanja, kar bi olajšajo delo pristojnih organov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je dopolnilne ukrepe, ki pristojnim organom omogočajo, da zahtevajo preizkus poklicne usposobljenosti ali največ triletno prilagoditveno obdobje, in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju varstva potrošnikov in bolnikov, treba pregledati, da bi ocenili njihovo primernost za reševanje obstoječih težav; poziva k boljšim pojasnilom in ovrednotenju kodeksa ravnanja, kar bi olajšajo delo pristojnih organov;

| 24. | poziva k nezavezujočim smernicam EU o uporabi dopolnilnih ukrepov, ki naj se pripravijo v posvetovanju s pristojnimi organi, strokovnimi telesi, državami članicami in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

24.

poziva k nezavezujočim smernicam EU o uporabi dopolnilnih ukrepov, ki naj se pripravijo v posvetovanju s pristojnimi organi, strokovnimi telesi, državami članicami in Evropskim parlamentom;

| 25. | poudarja, da je preverjanje ravni kvalifikacij v skladu s členom 11 za organe še posebej težko in zahtevno, za državljane pa komaj razumljivo; opozarja, da se pet ravni kvalifikacij po členu 11 pogosto zamenjuje z osmimi ravnmi evropskega ogrodja kvalifikacij; se strinja z oceno Komisije, da bi črtanje člena 11 ter prilog II in III pomenilo, da pristojnim organom ne bi bilo več treba na podlagi predhodno določenih ravni kvalifikacij odločati o tem, ali prosilec izpolnjuje pogoje o usposobljenosti, ampak bi se lahko osredotočili na ugotavljanje, ali obstajajo bistvene razlike med usposabljanji in ali so potrebni dopolnilni ukrepi; zato ugotavlja, da bi črtanje ravni kvalifikacij, vključno s prilogama II in III, bistveno poenostavilo postopek priznavanja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je preverjanje ravni kvalifikacij v skladu s členom 11 za organe še posebej težko in zahtevno, za državljane pa komaj razumljivo; opozarja, da se pet ravni kvalifikacij po členu 11 pogosto zamenjuje z osmimi ravnmi evropskega ogrodja kvalifikacij; se strinja z oceno Komisije, da bi črtanje člena 11 ter prilog II in III pomenilo, da pristojnim organom ne bi bilo več treba na podlagi predhodno določenih ravni kvalifikacij odločati o tem, ali prosilec izpolnjuje pogoje o usposobljenosti, ampak bi se lahko osredotočili na ugotavljanje, ali obstajajo bistvene razlike med usposabljanji in ali so potrebni dopolnilni ukrepi; zato ugotavlja, da bi črtanje ravni kvalifikacij, vključno s prilogama II in III, bistveno poenostavilo postopek priznavanja;

| 26. | poudarja, da se sistemi izobraževanja in usposabljanja v državah članicah še vedno močno razlikujejo; zato je treba ob najkrajšem trajanju šolanja za nekatere poklice upoštevati tudi obdobja praktičnega usposabljanja v dualnih sistemih poklicnega šolanja; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se sistemi izobraževanja in usposabljanja v državah članicah še vedno močno razlikujejo; zato je treba ob najkrajšem trajanju šolanja za nekatere poklice upoštevati tudi obdobja praktičnega usposabljanja v dualnih sistemih poklicnega šolanja;

| 27. | poziva države članice in pristojne organe, naj ob podpori Evropske komisije izvedejo študije za oblikovanje evropske razvrstitve usposobljenosti, kvalifikacij in poklicev, da se ugotovi, ali nazivi in poklici v različnih državah članicah obsegajo enako usposobljenost in kvalifikacije, ter da se razvije evropsko analitično orodje; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice in pristojne organe, naj ob podpori Evropske komisije izvedejo študije za oblikovanje evropske razvrstitve usposobljenosti, kvalifikacij in poklicev, da se ugotovi, ali nazivi in poklici v različnih državah članicah obsegajo enako usposobljenost in kvalifikacije, ter da se razvije evropsko analitično orodje;

| 28. | meni, da bi bilo treba kodeks ravnanja bolj razširiti,da se omogoči učinkovitejše izvajanje direktive, saj bo to spodbujalo enotno razlago njenih določb; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo treba kodeks ravnanja bolj razširiti,da se omogoči učinkovitejše izvajanje direktive, saj bo to spodbujalo enotno razlago njenih določb;

Posodobitev veljavnih predpisov

| 29. | poziva Komisijo, naj ponovno vzpostavi mehanizem za dialog med državami članicami, pristojnimi organi in strokovnimi telesi, da bi se čim bolj redno in v skladu z znanstvenim in tehničnim napredkom posodabljale minimalne zahteve glede usposobljenosti v sektorskih poklicih in odražala trenutna poklicna praksa, posodobi veljavno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti na osnovi poklicnih izkušenj in vzpostavi preprost mehanizem za trajno posodabljanje minimalnih zahtev usposobljenosti; ob upoštevanju prihodnjega razvoja bolonjskega in københavnskega proces poziva Komisijo, naj oceni uvedbo pristopa, ki bi upošteval sposobnosti, tako da določi osnovne zahteve ne samo glede trajanja, ampak tudi glede učnih izidov usposabljanja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj ponovno vzpostavi mehanizem za dialog med državami članicami, pristojnimi organi in strokovnimi telesi, da bi se čim bolj redno in v skladu z znanstvenim in tehničnim napredkom posodabljale minimalne zahteve glede usposobljenosti v sektorskih poklicih in odražala trenutna poklicna praksa, posodobi veljavno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti na osnovi poklicnih izkušenj in vzpostavi preprost mehanizem za trajno posodabljanje minimalnih zahtev usposobljenosti; ob upoštevanju prihodnjega razvoja bolonjskega in københavnskega proces poziva Komisijo, naj oceni uvedbo pristopa, ki bi upošteval sposobnosti, tako da določi osnovne zahteve ne samo glede trajanja, ampak tudi glede učnih izidov usposabljanja;

| 30. | poziva Komisijo, naj ne razdrobi procesa posodabljanja avtomatičnega priznavanja, kot je predlagano v zeleni knjigi, in naj zagotovi, da bo imel Parlament primeren pregled nad večjimi spremembami direktive; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj ne razdrobi procesa posodabljanja avtomatičnega priznavanja, kot je predlagano v zeleni knjigi, in naj zagotovi, da bo imel Parlament primeren pregled nad večjimi spremembami direktive;

| 31. | pozdravlja nedavne reforme, ki potekajo v okviru bolonjskega procesa, in koristi, ki jih ta proces prinaša evropskim študentom glede mobilnosti in zaposljivosti; spodbuja Evropsko komisijo, naj pomaga državam članicam povečati preglednost in primerljivost evropskega sistema prenosa kreditnih točk, da bi lahko postal osnovno orodje za medsebojno priznavanje kvalifikacij in, končno, olajšal mobilnost; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja nedavne reforme, ki potekajo v okviru bolonjskega procesa, in koristi, ki jih ta proces prinaša evropskim študentom glede mobilnosti in zaposljivosti; spodbuja Evropsko komisijo, naj pomaga državam članicam povečati preglednost in primerljivost evropskega sistema prenosa kreditnih točk, da bi lahko postal osnovno orodje za medsebojno priznavanje kvalifikacij in, končno, olajšal mobilnost;

| 32. | poziva Komisijo, naj pri določanju minimalnih zahtev glede usposobljenosti upošteva pomembnost standardiziranih učnih ciljev in kliničnih veščin; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj pri določanju minimalnih zahtev glede usposobljenosti upošteva pomembnost standardiziranih učnih ciljev in kliničnih veščin;

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči možnost nadaljnje razširitve področja uporabe samdejnega priznavanja v prihodnosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj preuči možnost nadaljnje razširitve področja uporabe samdejnega priznavanja v prihodnosti;

| 34. | poziva k nadaljnji pojasnitvi predlaganega podaljšanja trajanja splošnega izobraževanja kot pogoja za dostop do usposabljanja za medicinske sestre in babice; |
| --- | --- |

34.

poziva k nadaljnji pojasnitvi predlaganega podaljšanja trajanja splošnega izobraževanja kot pogoja za dostop do usposabljanja za medicinske sestre in babice;

| 35. | poziva k nadaljnjim pojasnilom predlaganega črtanja člena 21(4) direktive o poklicnih kvalifikacijah; |
| --- | --- |

35.

poziva k nadaljnjim pojasnilom predlaganega črtanja člena 21(4) direktive o poklicnih kvalifikacijah;

| 36. | poziva države članice, naj primerjajo minimalne zahteve glede usposobljenosti ter z namenom njihove uskladitve poskrbijo za rednejše izmenjave med državami pa tudi med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj primerjajo minimalne zahteve glede usposobljenosti ter z namenom njihove uskladitve poskrbijo za rednejše izmenjave med državami pa tudi med pristojnimi organi;

| 37. | poudarja, da je treba za oceno izvajanja Direktive 2005/36/ES oblikovati seznam spričeval ali drugih potrdil o formalni izobrazbi, ki se v eni ali več državah članicah priznavajo, v drugih pa ne; seznam bi moral vsebovati tudi primere državljanov, ki pridobijo diplomo v drugi državi članici, kot je njihova matična država, slednja pa jim diplome po vrnitvi vanjo ne prizna; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba za oceno izvajanja Direktive 2005/36/ES oblikovati seznam spričeval ali drugih potrdil o formalni izobrazbi, ki se v eni ali več državah članicah priznavajo, v drugih pa ne; seznam bi moral vsebovati tudi primere državljanov, ki pridobijo diplomo v drugi državi članici, kot je njihova matična država, slednja pa jim diplome po vrnitvi vanjo ne prizna;

| 38. | opozarja na veliko število reguliranih poklicev v Evropski uniji ter poziva države članice in pristojne organe, naj ponovno preučijo utemeljenost razvrstitve nekaterih poklicev, da ugotovijo, ali formalna izobrazba in poklici obsegajo enake sposobnosti in kvalifikacije v vseh državah članicah; meni, da bi se mobilnost povečala, če bi se zmanjšalo skupno število reguliranih poklicev v EU; kljub temu opozarja, da je razvrstitev upravičena zaradi vprašanj glede varstva potrošnikov, zlasti pri zdravstvenih, pravnih in tehničnih poklicih; |
| --- | --- |

38.

opozarja na veliko število reguliranih poklicev v Evropski uniji ter poziva države članice in pristojne organe, naj ponovno preučijo utemeljenost razvrstitve nekaterih poklicev, da ugotovijo, ali formalna izobrazba in poklici obsegajo enake sposobnosti in kvalifikacije v vseh državah članicah; meni, da bi se mobilnost povečala, če bi se zmanjšalo skupno število reguliranih poklicev v EU; kljub temu opozarja, da je razvrstitev upravičena zaradi vprašanj glede varstva potrošnikov, zlasti pri zdravstvenih, pravnih in tehničnih poklicih;

| 39. | meni, da bi bil najučinkovitejši način, da se omogoči prosto gibanje strokovnjakov, če bi se zmanjšalo število reguliranih poklicev v EU; poziva Komisijo, naj v pregledano direktivo vključi mehanizem, na podlagi katerega bi lahko države članice preverjale svoje regulativne določbe, razen tistih, ki so povezane z zdravstvenimi poklici, in jih umaknile, če ne bi bile sorazmerne; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi bil najučinkovitejši način, da se omogoči prosto gibanje strokovnjakov, če bi se zmanjšalo število reguliranih poklicev v EU; poziva Komisijo, naj v pregledano direktivo vključi mehanizem, na podlagi katerega bi lahko države članice preverjale svoje regulativne določbe, razen tistih, ki so povezane z zdravstvenimi poklici, in jih umaknile, če ne bi bile sorazmerne;

Izboljševanje javnega zdravja in varnosti

| 40. | meni, da je varstvo potrošnikov in bolnikov pomemben cilj revizije direktive in da je uspeh direktive močno odvisen od hkratnega zagotavljanja mobilnosti in varnosti; opozarja na poseben položaj strokovnjakov na področju zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

40.

meni, da je varstvo potrošnikov in bolnikov pomemben cilj revizije direktive in da je uspeh direktive močno odvisen od hkratnega zagotavljanja mobilnosti in varnosti; opozarja na poseben položaj strokovnjakov na področju zdravstvenega varstva;

| 41. | poudarja, da so bile hude težave s strokovnjaki, ki so še naprej opravljali svoje delo v EU, čeprav so bili suspendirani ali izključeni iz dejavnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so bile hude težave s strokovnjaki, ki so še naprej opravljali svoje delo v EU, čeprav so bili suspendirani ali izključeni iz dejavnosti;

| 42. | poziva k temu, da bi se v okviru informacijskega sistema za notranji trg (IMI) za tiste poklice, ki niso vključeni v direktivo o storitvah, vzpostavil proaktiven mehanizem opozarjanja, ki bi za primer regulativnega ukrepa zoper registracijo ali pravico do upravljanja storitve nekega strokovnjaka predvidel obvezno opozarjanje vseh držav članic, pod pogojem da ta opozorilni sistem ne bi vseboval drugih informacij, da bi spoštoval domnevo o nedolžnosti in izpolnjeval obstoječa pravila glede varstva podatkov; |
| --- | --- |

42.

poziva k temu, da bi se v okviru informacijskega sistema za notranji trg (IMI) za tiste poklice, ki niso vključeni v direktivo o storitvah, vzpostavil proaktiven mehanizem opozarjanja, ki bi za primer regulativnega ukrepa zoper registracijo ali pravico do upravljanja storitve nekega strokovnjaka predvidel obvezno opozarjanje vseh držav članic, pod pogojem da ta opozorilni sistem ne bi vseboval drugih informacij, da bi spoštoval domnevo o nedolžnosti in izpolnjeval obstoječa pravila glede varstva podatkov;

| 43. | poudarja, da javnost in bolniki potrebujejo boljše zagotovilo, da zdravstveni delavci, katerih usposobljenost se prizna, vzdržujejo svoje znanje in veščine; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da javnost in bolniki potrebujejo boljše zagotovilo, da zdravstveni delavci, katerih usposobljenost se prizna, vzdržujejo svoje znanje in veščine;

| 44. | opozarja, da so deležniki pozvali k temu, da se večji poudarek nameni stalnemu poklicnemu izpopolnjevanju, vključno z (vseživljenjskim) formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, in potrebi po njegovi oceni; poudarja, da svetovna konkurenca in usmerjenost v gospodarstvo, ki temelji na znanju, ustvarja nove izzive pri razvoju znanja in veščin ter izobraževanju; zato poziva Komisijo, naj razišče načine dokumentiranja vsega učenja, morda prek evropskega spričevala znanj in veščin ter evropskega ogrodja kvalifikacij in informacijskega sistema za notranji trg, ter naj izdela razpredelnico primerljivosti različnih sistemov stalnega poklicnega izpopolnjevanja, ki obstajajo v državah članicah; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko bili dopolnilni ukrepi primerna rešitev za različne ravni stalnega poklicnega izpopolnjevanja zdravstvenih delavcev; spodbuja pristojne organe, naj med postopkom priznavanja kvalifikacij zagotovijo informacije o stalnem poklicnem izpopolnjevanju in si izmenjajo najboljšo prakso na tem področju ter informacije o stalnem poklicnem izpopolnjevanju v sektorjih in državah članicah, kjer je takšno izpopolnjevanje obvezno; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da so deležniki pozvali k temu, da se večji poudarek nameni stalnemu poklicnemu izpopolnjevanju, vključno z (vseživljenjskim) formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, in potrebi po njegovi oceni; poudarja, da svetovna konkurenca in usmerjenost v gospodarstvo, ki temelji na znanju, ustvarja nove izzive pri razvoju znanja in veščin ter izobraževanju; zato poziva Komisijo, naj razišče načine dokumentiranja vsega učenja, morda prek evropskega spričevala znanj in veščin ter evropskega ogrodja kvalifikacij in informacijskega sistema za notranji trg, ter naj izdela razpredelnico primerljivosti različnih sistemov stalnega poklicnega izpopolnjevanja, ki obstajajo v državah članicah; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko bili dopolnilni ukrepi primerna rešitev za različne ravni stalnega poklicnega izpopolnjevanja zdravstvenih delavcev; spodbuja pristojne organe, naj med postopkom priznavanja kvalifikacij zagotovijo informacije o stalnem poklicnem izpopolnjevanju in si izmenjajo najboljšo prakso na tem področju ter informacije o stalnem poklicnem izpopolnjevanju v sektorjih in državah članicah, kjer je takšno izpopolnjevanje obvezno;

| 45. | poudarja, kako pomembno je, da je tekoče usposabljanje posebej prikrojeno potrebam trga dela v vsaki državi članici, da se zagotovi boljša poraba sredstev za usposabljanje zaposlenih; |
| --- | --- |

45.

poudarja, kako pomembno je, da je tekoče usposabljanje posebej prikrojeno potrebam trga dela v vsaki državi članici, da se zagotovi boljša poraba sredstev za usposabljanje zaposlenih;

| 46. | poudarja, da bi razširitev postopka priznavanja na kvalifikacije iz tretjih držav lahko privedla do zlorab sistema z vidika izbire najugodnejšega pravnega reda in bi bila izredno nevarna za pristojne organe v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi razširitev postopka priznavanja na kvalifikacije iz tretjih držav lahko privedla do zlorab sistema z vidika izbire najugodnejšega pravnega reda in bi bila izredno nevarna za pristojne organe v državi članici gostiteljici;

| 47. | vztraja, da je za zdravstvene delavce zmožnost sporazumevanja s sodelavci in bolniki temeljnega pomena, da se preprečijo nevarne situacije ali take, ki bi lahko bile življenjsko nevarne; |
| --- | --- |

47.

vztraja, da je za zdravstvene delavce zmožnost sporazumevanja s sodelavci in bolniki temeljnega pomena, da se preprečijo nevarne situacije ali take, ki bi lahko bile življenjsko nevarne;

| 48. | meni, da je treba pojasniti člen 53 Direktive 2005/36/ES o znanju jezikov, saj si Komisija, Evropsko sodišče in države članice to določbo različno razlagajo; zato poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo ureditev glede znanja jezikov za poklice na področju zdravstvenega varstva in pristojnim organom omogočijo potrebno prožnost pri ugotavljanju ter, samo če je potrebno, preizkušanju tehničnega in pogovornega jezikovnega znanja strokovnjakov v okviru postopka priznavanja kvalifikacij; meni, da je treba brez poseganja v zmožnost delodajalcev, da se sami prepričajo o jezikovnem znanju strokovnjakov pri zaposlovanju na nekem delovnem mestu, pri tem dosledno uporabljati načelo sorazmernosti, zato da ti preizkusi ne bi postali dodatno breme; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba pojasniti člen 53 Direktive 2005/36/ES o znanju jezikov, saj si Komisija, Evropsko sodišče in države članice to določbo različno razlagajo; zato poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo ureditev glede znanja jezikov za poklice na področju zdravstvenega varstva in pristojnim organom omogočijo potrebno prožnost pri ugotavljanju ter, samo če je potrebno, preizkušanju tehničnega in pogovornega jezikovnega znanja strokovnjakov v okviru postopka priznavanja kvalifikacij; meni, da je treba brez poseganja v zmožnost delodajalcev, da se sami prepričajo o jezikovnem znanju strokovnjakov pri zaposlovanju na nekem delovnem mestu, pri tem dosledno uporabljati načelo sorazmernosti, zato da ti preizkusi ne bi postali dodatno breme;

| 49. | meni, da je znanje jezikov bistvenega pomena za hitrejše vključevanje strokovnjakov v drugo državo, zagotavljanje kakovosti opravljenih storitev ter varstvo potrošnikov in bolnikov; |
| --- | --- |

49.

meni, da je znanje jezikov bistvenega pomena za hitrejše vključevanje strokovnjakov v drugo državo, zagotavljanje kakovosti opravljenih storitev ter varstvo potrošnikov in bolnikov;

| 50. | poudarja, da bi morali izvajalci e-zdravstvenih storitev zaradi varstva bolnikov nuditi enake standarde kakovosti in varnosti kot pri opravljanju neelektronskih zdravstvenih storitev; zato je treba pojasniti, da bi morale zahteve te direktive, in po potrebi dodatne zahteve, veljati za ponudnike e-zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi morali izvajalci e-zdravstvenih storitev zaradi varstva bolnikov nuditi enake standarde kakovosti in varnosti kot pri opravljanju neelektronskih zdravstvenih storitev; zato je treba pojasniti, da bi morale zahteve te direktive, in po potrebi dodatne zahteve, veljati za ponudnike e-zdravstvenih storitev;

| 51. | poudarja, da razvoj e-zdravstva in sistema zdravstvenega varstva na daljavo zahteva, da lahko medicinske sestre in zdravniki po opravljenem usposabljanju oskrbujejo bolnike različnih narodnosti in da bo zato treba spodbujati sodelovanje med centri za usposabljanje, bolnišnicami in univerzami v različnih državah v primeru strokovnjakov in diplomantov, ki morajo oskrbovati bolnike prek teh instrumentov; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da razvoj e-zdravstva in sistema zdravstvenega varstva na daljavo zahteva, da lahko medicinske sestre in zdravniki po opravljenem usposabljanju oskrbujejo bolnike različnih narodnosti in da bo zato treba spodbujati sodelovanje med centri za usposabljanje, bolnišnicami in univerzami v različnih državah v primeru strokovnjakov in diplomantov, ki morajo oskrbovati bolnike prek teh instrumentov;

Vključevanje strokovnjakov in krepitev zaupanja v sistem

| 52. | pozdravlja rezultate pilotnega projekta poklicnih izkaznic, ki je bil napovedan na forumu o enotnem trgu v Krakovu; vztraja, da morajo biti vse poklicne izkaznice prostovoljne, da morajo potrjevati pridobljene akademske in poklicne izkušnje ter da morajo biti povezane z informacijskim sistemom za notranji trg; meni, da bi lahko bila poklicna izkaznica koristno orodje za lajšanje mobilnosti v nekaterih poklicih, ki bi lajšalo administrativne postopke in povečalo varnost; poziva Komisijo, naj pred uvedbo kakršne koli izkaznice predloži dokaze o njeni morebitni dodani vrednosti za postopek priznavanja kvalifikacij; poudarja, da mora uvedba izkaznice izpolnjevati posebne pogoje na področju varnosti in zaščite podatkov, in vztraja, da je treba zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe pred zlorabo in goljufijami; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja rezultate pilotnega projekta poklicnih izkaznic, ki je bil napovedan na forumu o enotnem trgu v Krakovu; vztraja, da morajo biti vse poklicne izkaznice prostovoljne, da morajo potrjevati pridobljene akademske in poklicne izkušnje ter da morajo biti povezane z informacijskim sistemom za notranji trg; meni, da bi lahko bila poklicna izkaznica koristno orodje za lajšanje mobilnosti v nekaterih poklicih, ki bi lajšalo administrativne postopke in povečalo varnost; poziva Komisijo, naj pred uvedbo kakršne koli izkaznice predloži dokaze o njeni morebitni dodani vrednosti za postopek priznavanja kvalifikacij; poudarja, da mora uvedba izkaznice izpolnjevati posebne pogoje na področju varnosti in zaščite podatkov, in vztraja, da je treba zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe pred zlorabo in goljufijami;

| 53. | ponavlja, da morajo vse države članice bolj zaupati in verjeti v sisteme druga druge, če naj bi EU zmanjšala neenakomerno izvajanje in izvrševanje Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij v celotni EU 27 držav; |
| --- | --- |

53.

ponavlja, da morajo vse države članice bolj zaupati in verjeti v sisteme druga druge, če naj bi EU zmanjšala neenakomerno izvajanje in izvrševanje Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij v celotni EU 27 držav;

| 54. | podpira razširitev informacijskega sistema za notranji trg na poklice, ki jih ta informacijski sistem zaenkrat še ne vključuje, kot je določeno v predlogu uredbe o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (9) (uredba IMI), pa tudi na poklice, ki jih Direktiva 2005/36/ES ne vključuje; |
| --- | --- |

54.

podpira razširitev informacijskega sistema za notranji trg na poklice, ki jih ta informacijski sistem zaenkrat še ne vključuje, kot je določeno v predlogu uredbe o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (9) (uredba IMI), pa tudi na poklice, ki jih Direktiva 2005/36/ES ne vključuje;

| 55. | poziva k obvezni uvedbi informacijskega sistema za notranji trg za pristojne organe, da bi olajšali proaktivno upravno sodelovanje in poenostavili postopke priznavanja; meni, da bi bilo informacijski sistem za notranji trg mogoče še okrepiti, na primer z razširitvijo razpoložljivih postavk, da bi tako nacionalnim organom olajšali delo; poziva Komisijo, naj za polni izkoristek vseh možnosti, ki jih za povečanje učinkovitosti ponuja sistem, vzpostavi spremljevalne strukture na področju usposabljanja in tehnične podpore; |
| --- | --- |

55.

poziva k obvezni uvedbi informacijskega sistema za notranji trg za pristojne organe, da bi olajšali proaktivno upravno sodelovanje in poenostavili postopke priznavanja; meni, da bi bilo informacijski sistem za notranji trg mogoče še okrepiti, na primer z razširitvijo razpoložljivih postavk, da bi tako nacionalnim organom olajšali delo; poziva Komisijo, naj za polni izkoristek vseh možnosti, ki jih za povečanje učinkovitosti ponuja sistem, vzpostavi spremljevalne strukture na področju usposabljanja in tehnične podpore;

| 56. | poziva k večji mobilnosti diplomantov in spoštovanju sodbe v zadevi Morgenbesser (10); meni, da bi morale države članice spodbujati opravljanje vodene plačane prakse diplomantov iz drugih držav članic, če tako možnost ponujajo tudi svojim državljanom; poudarja tudi, da bi morale biti strokovne izkušnje, pridobljene v času vodene prakse, priznane v domači državi članici; |
| --- | --- |

56.

poziva k večji mobilnosti diplomantov in spoštovanju sodbe v zadevi Morgenbesser (10); meni, da bi morale države članice spodbujati opravljanje vodene plačane prakse diplomantov iz drugih držav članic, če tako možnost ponujajo tudi svojim državljanom; poudarja tudi, da bi morale biti strokovne izkušnje, pridobljene v času vodene prakse, priznane v domači državi članici;

| 57. | poudarja, da pojem skupnih izhodišč, določen v členu 15 direktive, ni bil uspešen, in da taka izhodišča v tem trenutku ne obstajajo; meni, da bi lahko bila koristno orodje za olajševanje mobilnosti in da bi jih morali opredeliti in nadzorovati strokovnjaki sami; pozdravlja željo Komisije, da ta koncept izboljša v revidiranem členu; poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči prožnost, ki jo potrebujejo, da se odločijo za sodelovanje pri skupnem izhodišču ali proti njemu, in naj zniža prag za sodelovanje držav članic; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da pojem skupnih izhodišč, določen v členu 15 direktive, ni bil uspešen, in da taka izhodišča v tem trenutku ne obstajajo; meni, da bi lahko bila koristno orodje za olajševanje mobilnosti in da bi jih morali opredeliti in nadzorovati strokovnjaki sami; pozdravlja željo Komisije, da ta koncept izboljša v revidiranem členu; poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči prožnost, ki jo potrebujejo, da se odločijo za sodelovanje pri skupnem izhodišču ali proti njemu, in naj zniža prag za sodelovanje držav članic;

| 58. | meni, da bi morala biti uvedba kakršnega koli skupnega izhodišča pogojena s preverjanjem kršitev na notranjem trgu in bi moral zanjo veljati parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

58.

meni, da bi morala biti uvedba kakršnega koli skupnega izhodišča pogojena s preverjanjem kršitev na notranjem trgu in bi moral zanjo veljati parlamentarni nadzor;

| 59. | poudarja, da bi morala ta direktiva v skladu z Direktivo 95/46/ES vključevati varstvo podatkov, njene revizije pa tudi razvoj na področju določb o varstvu podatkov; ugotavlja, da bi moral imeti pristojni organ, ki je odgovoren za upravljanje podatkov, na voljo posodobljene kontaktne podatke, jasne politike v zvezi s shranjevanjem in uporabo podatkov o strokovnjakih ter smernice za popravljanje napačnih podatkov; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bi morala ta direktiva v skladu z Direktivo 95/46/ES vključevati varstvo podatkov, njene revizije pa tudi razvoj na področju določb o varstvu podatkov; ugotavlja, da bi moral imeti pristojni organ, ki je odgovoren za upravljanje podatkov, na voljo posodobljene kontaktne podatke, jasne politike v zvezi s shranjevanjem in uporabo podatkov o strokovnjakih ter smernice za popravljanje napačnih podatkov;

| 60. | ugotavlja, da so pogajanja med EU in Švico privedla do dogovora glede spremembe priloge III sporazuma o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, tako da bo vključevala Direktivo 2005/36/ES; ugotavlja, da sporazum predvideva začasno uporabo večjega dela direktive, razen naslova II, ki zahteva prilagoditve v Švici, in da bo sklep Sveta v zvezi z zgoraj navedenim sporazumom potekel, če Švica v 24 mesecih po sprejetju sklepa ne bo podala uradnega obvestila o dokončanju svojih notranjih postopkov za izvajanje direktive; se zavezuje, da bo pozorno spremljal dogajanje glede tega vprašanja; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da so pogajanja med EU in Švico privedla do dogovora glede spremembe priloge III sporazuma o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani, tako da bo vključevala Direktivo 2005/36/ES; ugotavlja, da sporazum predvideva začasno uporabo večjega dela direktive, razen naslova II, ki zahteva prilagoditve v Švici, in da bo sklep Sveta v zvezi z zgoraj navedenim sporazumom potekel, če Švica v 24 mesecih po sprejetju sklepa ne bo podala uradnega obvestila o dokončanju svojih notranjih postopkov za izvajanje direktive; se zavezuje, da bo pozorno spremljal dogajanje glede tega vprašanja;

| 61. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo revidirana direktiva pravilno prenesena v določenem roku; poziva države članice, naj to direktivo prednostno obravnavajo; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo revidirana direktiva pravilno prenesena v določenem roku; poziva države članice, naj to direktivo prednostno obravnavajo;

*

* *

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

62.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(2)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 42.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-evaluation-directive-200536ec_en.pdf.

(6)  Evropska komisija, Ocenjevanje direktive o poklicnih kvalifikacijah, Bruselj, 5. julij 2011

(7)  Evropska komisija, Generalni direktorat za notranji trg, Poročilo SOLVIT 2010: Razvoj in uspešnost mreže SOLVIT v letu 2010, (2011).

(8)  Evropska komisija – Evrobarometer "Flash", Mladi in mobilnost: analitično poročilo, maj 2011.

(9)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (KOM(2011)0522).

(10)  Sodba Sodišča v zadevi C-313/01, Morgenbesser, ECR I-13467, z dne 13. novembra 2003.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/25

---

Torek, 15. november 2011Potrošniška politika

P7_TA(2011)0491

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (2011/2149(INI))

2013/C 153 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji vključena v ustanovne pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji vključena v ustanovne pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da "notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da "notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala",

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki Unijo zavezuje k prizadevanju "za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki Unijo zavezuje k prizadevanju "za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja",

| — | ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da "pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da "pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.",

| — | ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba "zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba "zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja",

| — | ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se "pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se "pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov",

| — | ob upoštevanju člena 14 PDEU in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 PDEU in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu "Evropa 2020, strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu "Evropa 2020, strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 ter razveljavitvi direktiv 87/250/EGS, 90/496/EGS, 1999/10/ES, 2000/13/ES, 2002/67/ES, 2008/5/ES in Uredbe (ES) št. 608/2004 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. julija 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 ter razveljavitvi direktiv 87/250/EGS, 90/496/EGS, 1999/10/ES, 2000/13/ES, 2002/67/ES, 2008/5/ES in Uredbe (ES) št. 608/2004 (1),

| — | ob upoštevanju stališča z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Mreže evropskih centrov za varstvo potrošnikov za leto 2010, Urad za publikacije Evropske unije, 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Mreže evropskih centrov za varstvo potrošnikov za leto 2010, Urad za publikacije Evropske unije, 2011,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. aprila 2011 z naslovom Krepitev moči potrošnikov v EU (SEK(2011)0469), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. aprila 2011 z naslovom Krepitev moči potrošnikov v EU (SEK(2011)0469),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2011 na temo Potrošniki doma na enotnem trgu, 5. izdaja pregleda stanja razmer za potrošnike (Consumer Conditions Scoreboard) (SEK(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2011 na temo Potrošniki doma na enotnem trgu, 5. izdaja pregleda stanja razmer za potrošnike (Consumer Conditions Scoreboard) (SEK(2011)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2010 z naslovom Učinkovitost trga za potrošnike, 4. izdaja pregleda stanja potrošniških trgov (Consumer Markets Scoreboard) (SEK(2010)1257), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2010 z naslovom Učinkovitost trga za potrošnike, 4. izdaja pregleda stanja potrošniških trgov (Consumer Markets Scoreboard) (SEK(2010)1257),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (5),

| — | ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija Komisiji z dne 9. maja 2010 o revitalizaciji enotnega trga z naslovom Nova strategija za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija Komisiji z dne 9. maja 2010 o revitalizaciji enotnega trga z naslovom Nova strategija za enotni trg,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (7),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ("uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov") (KOM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ("uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov") (KOM(2009)0336),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (KOM(2009)0346) ter spremljajoči osnutek priporočila Komisije (SEK(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (KOM(2009)0346) ter spremljajoči osnutek priporočila Komisije (SEK(2009)0949),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov (KOM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov (KOM(2009)0330),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga (8) in priporočila Komisije z dne 12. julija 2004 o prenosu direktiv o notranjem trgu v nacionalno zakonodajo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga (8) in priporočila Komisije z dne 12. julija 2004 o prenosu direktiv o notranjem trgu v nacionalno zakonodajo (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (11), katere cilj je vzpostaviti splošni okvir pravil in načel v zvezi z akreditacijo in nadzorom trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (11), katere cilj je vzpostaviti splošni okvir pravil in načel v zvezi z akreditacijo in nadzorom trga,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom Strategija potrošniške politike za obdobje EU 2007–2013: usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov (COM(2007)0099) in resolucije Parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošnike politike EU za obdobje 2007–2013 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom Strategija potrošniške politike za obdobje EU 2007–2013: usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov (COM(2007)0099) in resolucije Parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošnike politike EU za obdobje 2007–2013 (12),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, oddelka za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, o ovirah za evropski enotni trg za leto 2008 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, oddelka za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, o ovirah za evropski enotni trg za leto 2008 (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ("uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov") (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ("uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov") (14),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. decembra 2006 o skupnem stališču Sveta glede sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. decembra 2006 o skupnem stališču Sveta glede sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013) (15),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (16),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (17),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0369/2011),

| A. | ker imajo državljani kot potrošniki EU poglavitno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, ki so pametna, vključujoča in trajnostna rast, saj izdatki potrošnikov predstavljajo več kot polovico BDP EU; |
| --- | --- |

A.

ker imajo državljani kot potrošniki EU poglavitno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, ki so pametna, vključujoča in trajnostna rast, saj izdatki potrošnikov predstavljajo več kot polovico BDP EU;

| B. | ker je glede na indeks stopnje materialne prikrajšanosti 16,3 % prebivalstva EU na pragu revščine, pri čemer se ta odstotek dvigne na 17,1 % pri ženskah; |
| --- | --- |

B.

ker je glede na indeks stopnje materialne prikrajšanosti 16,3 % prebivalstva EU na pragu revščine, pri čemer se ta odstotek dvigne na 17,1 % pri ženskah;

| C. | ker posebna raziskava Evrobarometra 342 o krepitvi moči potrošnikov iz aprila 2011 kaže, da velika večina potrošnikov meni, da imajo dovolj znanja, hkrati pa velik delež izkazuje pomanjkanje znanja o osnovni potrošniški zakonodaji; |
| --- | --- |

C.

ker posebna raziskava Evrobarometra 342 o krepitvi moči potrošnikov iz aprila 2011 kaže, da velika večina potrošnikov meni, da imajo dovolj znanja, hkrati pa velik delež izkazuje pomanjkanje znanja o osnovni potrošniški zakonodaji;

| D. | ker potrošniki ne predstavljajo le ene homogene skupine, saj med njimi obstajajo velike razlike v smislu potrošniških znanj in veščin, ozaveščenosti o zakonodaji, odločnosti in pripravljenosti prizadevati si za povrnitev škode; |
| --- | --- |

D.

ker potrošniki ne predstavljajo le ene homogene skupine, saj med njimi obstajajo velike razlike v smislu potrošniških znanj in veščin, ozaveščenosti o zakonodaji, odločnosti in pripravljenosti prizadevati si za povrnitev škode;

| E. | ker po podatkih iz posebne raziskave Evrobarometra 342 o krepitvi moči potrošnikov iz aprila 2011 ženske porabijo več časa za nakupovanje (3,7 ure v običajnem tednu) kot moški (2,8 ure); |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih iz posebne raziskave Evrobarometra 342 o krepitvi moči potrošnikov iz aprila 2011 ženske porabijo več časa za nakupovanje (3,7 ure v običajnem tednu) kot moški (2,8 ure);

| F. | ker se potrošniki glede na 5. pregled stanja razmer za potrošnike iz marca 2011 v EU še vedno soočajo z zelo različnimi pogoji; |
| --- | --- |

F.

ker se potrošniki glede na 5. pregled stanja razmer za potrošnike iz marca 2011 v EU še vedno soočajo z zelo različnimi pogoji;

| G. | ker je za nezadovoljstvo potrošnikov z delovanjem finančnih storitev deloma krivo slabo svetovanje in dejstvo, da glede na pregled stanja potrošniških trgov večina potrošnikov ne pozna svojih pravic na področju finančnih storitev in da jih 98 % ne more izbrati najustreznejše možnosti za naložbo, stroški v zvezi s tem pa so ocenjeni na 0,4 % BDP EU; |
| --- | --- |

G.

ker je za nezadovoljstvo potrošnikov z delovanjem finančnih storitev deloma krivo slabo svetovanje in dejstvo, da glede na pregled stanja potrošniških trgov večina potrošnikov ne pozna svojih pravic na področju finančnih storitev in da jih 98 % ne more izbrati najustreznejše možnosti za naložbo, stroški v zvezi s tem pa so ocenjeni na 0,4 % BDP EU;

| H. | ker je razkritje podatkov potrebno in pomembno v vseh sektorjih finančnih storitev za potrošnike; ker mora strategija priznati, da zgolj zagotovitev konkurenčnih trgov, na katerih lahko potrošniki odločajo v svojem najboljšem interesu, ni dovolj; ker je za učinkovitejše razkritje podatkov pomembno, da so ti na voljo v uradnih jezikih EU in uradnih regionalnih jezikih; |
| --- | --- |

H.

ker je razkritje podatkov potrebno in pomembno v vseh sektorjih finančnih storitev za potrošnike; ker mora strategija priznati, da zgolj zagotovitev konkurenčnih trgov, na katerih lahko potrošniki odločajo v svojem najboljšem interesu, ni dovolj; ker je za učinkovitejše razkritje podatkov pomembno, da so ti na voljo v uradnih jezikih EU in uradnih regionalnih jezikih;

| I. | ker skupine ljudi, ki so še posebno ranljivi zaradi svoje duševne, telesne ali psihološke hibe, starosti ali lahkovernosti, kot so otroci, najstniki in starejši, ali zaradi socialnih in finančnih razmer (kot so prekomerno zadolženi), potrebujejo posebno varstvo; |
| --- | --- |

I.

ker skupine ljudi, ki so še posebno ranljivi zaradi svoje duševne, telesne ali psihološke hibe, starosti ali lahkovernosti, kot so otroci, najstniki in starejši, ali zaradi socialnih in finančnih razmer (kot so prekomerno zadolženi), potrebujejo posebno varstvo;

| J. | ker si je EU zadala cilje za zmanjševanje emisij CO2, pri tem pa je pozvala k bolj trajnostnim vzorcem potrošnje; |
| --- | --- |

J.

ker si je EU zadala cilje za zmanjševanje emisij CO2, pri tem pa je pozvala k bolj trajnostnim vzorcem potrošnje;

| K. | ker bi moral pravilno delujoč notranji trg potrošnikom omogočiti širšo izbiro visokokakovostnih proizvodov in storitev po konkurenčnih cenah, obenem pa tudi visoko stopnjo varstva potrošnikov in okolja; |
| --- | --- |

K.

ker bi moral pravilno delujoč notranji trg potrošnikom omogočiti širšo izbiro visokokakovostnih proizvodov in storitev po konkurenčnih cenah, obenem pa tudi visoko stopnjo varstva potrošnikov in okolja;

| L. | ker mora notranji trg rasti, ne da bi oslabil varstvo potrošnikov, ob tem pa zagotoviti prost pretok storitev in nameniti ustrezno pozornost varstvu delavcev; |
| --- | --- |

L.

ker mora notranji trg rasti, ne da bi oslabil varstvo potrošnikov, ob tem pa zagotoviti prost pretok storitev in nameniti ustrezno pozornost varstvu delavcev;

| M. | ker lahko potrošniki z okrepljeno močjo bolje opredelijo najboljše cene, prodajne pogoje in kakovost ter tako spodbujajo konkurenčnost in inovacije; |
| --- | --- |

M.

ker lahko potrošniki z okrepljeno močjo bolje opredelijo najboljše cene, prodajne pogoje in kakovost ter tako spodbujajo konkurenčnost in inovacije;

| N. | ker bi popolnoma povezan notranji trg ustvaril večkratne koristi za evropske potrošnike, kot so nižje cene ter širši nabor proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

N.

ker bi popolnoma povezan notranji trg ustvaril večkratne koristi za evropske potrošnike, kot so nižje cene ter širši nabor proizvodov in storitev;

| O. | ker trgovci na drobno, kot kaže pregled stanja razmer za potrošnike iz marca 2011, premalo poznajo osnovne pravice potrošnikov EU, kar je lahko v škodo potrošnikov, hkrati pa lahko negativno vpliva tudi na njihovo pripravljenost za čezmejno trgovanje; |
| --- | --- |

O.

ker trgovci na drobno, kot kaže pregled stanja razmer za potrošnike iz marca 2011, premalo poznajo osnovne pravice potrošnikov EU, kar je lahko v škodo potrošnikov, hkrati pa lahko negativno vpliva tudi na njihovo pripravljenost za čezmejno trgovanje;

| P. | ker se morajo vsi deležniki (vključno z Evropsko komisijo, nacionalnimi izvršnimi organi, potrošniškimi organizacijami in zasebnim sektorjem) bolj potruditi, da bi dosegli cilj varstva potrošnikov na visoki ravni in okrepitve njihove moči, saj je učinkovitost javnega nadzora trga in izvrševanja bistvena za to, da nezakoniti in nevarni izdelki ne bi prišli na evropski trg ali bi bili z njega odstranjeni; |
| --- | --- |

P.

ker se morajo vsi deležniki (vključno z Evropsko komisijo, nacionalnimi izvršnimi organi, potrošniškimi organizacijami in zasebnim sektorjem) bolj potruditi, da bi dosegli cilj varstva potrošnikov na visoki ravni in okrepitve njihove moči, saj je učinkovitost javnega nadzora trga in izvrševanja bistvena za to, da nezakoniti in nevarni izdelki ne bi prišli na evropski trg ali bi bili z njega odstranjeni;

| Q. | ker je glede na trenutni gospodarski upad močno in dosledno izvrševanje še toliko bolj pomembno, saj kriza vpliva na izbire potrošnikov; |
| --- | --- |

Q.

ker je glede na trenutni gospodarski upad močno in dosledno izvrševanje še toliko bolj pomembno, saj kriza vpliva na izbire potrošnikov;

| R. | ker morajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti z nadaljnjim tesnim medsebojnim sodelovanjem prispevati k boljšemu prenašanju in izvrševanju zakonodaje o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

R.

ker morajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti z nadaljnjim tesnim medsebojnim sodelovanjem prispevati k boljšemu prenašanju in izvrševanju zakonodaje o varstvu potrošnikov;

| S. | ker bi morali Evropski parlament in nacionalni parlamenti varovati zdravje in dobro počutje državljanov EU; |
| --- | --- |

S.

ker bi morali Evropski parlament in nacionalni parlamenti varovati zdravje in dobro počutje državljanov EU;

Glavni cilji

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, da se pripravi potrošniška politika, in poudarja, da mora Komisija predlagati proaktivno politiko za opredelitev pametne pravne ureditve s ciljem doseči skladen pravni okvir; nadalje poziva, naj bodo vsi nadaljnji ukrepi potrošniške politike osnovani na celovitem pristopu, ki postavlja potrošnike v osrčje enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, da se pripravi potrošniška politika, in poudarja, da mora Komisija predlagati proaktivno politiko za opredelitev pametne pravne ureditve s ciljem doseči skladen pravni okvir; nadalje poziva, naj bodo vsi nadaljnji ukrepi potrošniške politike osnovani na celovitem pristopu, ki postavlja potrošnike v osrčje enotnega trga;

| 2. | poudarja, da bi morale biti prednostne naloge politike povezane in podprte s statističnimi podatki iz pregleda stanja razmer za potrošnike; poziva Komisijo, naj v svoji strategiji potrošniške politike upošteva 20 nedavno objavljenih glavnih pomislekov državljanov in podjetij v zvezi z enotnim trgom; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi morale biti prednostne naloge politike povezane in podprte s statističnimi podatki iz pregleda stanja razmer za potrošnike; poziva Komisijo, naj v svoji strategiji potrošniške politike upošteva 20 nedavno objavljenih glavnih pomislekov državljanov in podjetij v zvezi z enotnim trgom;

| 3. | se strinja s predlogi Komisije v njenem delovnem programu za leto 2012 za pregled potrošniške politike in zakonodajne strategije, ki združuje pobude vseh njenih pristojnih služb; ugotavlja zlasti, da je treba zagotoviti, da bodo potrošniki v Evropski uniji deležni popolnega varstva, ki ga zagotavljajo temeljna zakonodajna besedila, kot sta direktivi o nepoštenih poslovnih praksah in potrošniških kreditih; |
| --- | --- |

3.

se strinja s predlogi Komisije v njenem delovnem programu za leto 2012 za pregled potrošniške politike in zakonodajne strategije, ki združuje pobude vseh njenih pristojnih služb; ugotavlja zlasti, da je treba zagotoviti, da bodo potrošniki v Evropski uniji deležni popolnega varstva, ki ga zagotavljajo temeljna zakonodajna besedila, kot sta direktivi o nepoštenih poslovnih praksah in potrošniških kreditih;

| 4. | pozdravlja strateški pristop k varstvu potrošnikov na podlagi izkušenj iz strategije 2007–2013; poudarja potrebo po večji usklajenosti potrošniške politike s socialnimi in okoljskimi cilji v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja strateški pristop k varstvu potrošnikov na podlagi izkušenj iz strategije 2007–2013; poudarja potrebo po večji usklajenosti potrošniške politike s socialnimi in okoljskimi cilji v okviru strategije Evropa 2020;

| 5. | poudarja potrebo po ustreznem izvrševanju obstoječe zakonodaje (zlasti najnovejše direktive o pravicah potrošnikov) ob razširjanju ustreznih informacij o pravicah in obveznostih posameznih strani; nadalje poudarja, da je treba po sprejetju direktive o pravicah potrošnikov in glede na načrtovane nove pobude pregledati veljavni pravni red; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo po ustreznem izvrševanju obstoječe zakonodaje (zlasti najnovejše direktive o pravicah potrošnikov) ob razširjanju ustreznih informacij o pravicah in obveznostih posameznih strani; nadalje poudarja, da je treba po sprejetju direktive o pravicah potrošnikov in glede na načrtovane nove pobude pregledati veljavni pravni red;

| 6. | poudarja potrebo po skladnem izvajanju politik o varstvu potrošnikov in v tem smislu predlaga, da se ponovno odpre razprava o tem, kako je ta portfelj razdeljen v okviru Komisije; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po skladnem izvajanju politik o varstvu potrošnikov in v tem smislu predlaga, da se ponovno odpre razprava o tem, kako je ta portfelj razdeljen v okviru Komisije;

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi boljše usklajevanje svojih politik, ki vplivajo na potrošnike; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi boljše usklajevanje svojih politik, ki vplivajo na potrošnike;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo mednarodno sodelovanje in izmenjavo informacij z državami, ki niso članice EU, na področju varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo mednarodno sodelovanje in izmenjavo informacij z državami, ki niso članice EU, na področju varstva potrošnikov;

| 9. | poudarja številne izzive, s katerimi se sooča potrošniška politika, vključno s krepitvijo moči potrošnikov in zmanjšanjem ravni neenakosti, spodbujanjem trajnostnega potrošništva, zmanjšanjem izpostavljenosti potrošnikov nevarnim izdelkom ter varstvom potrošnikov, zlasti otrok, pred zavajajočim oglaševanjem; poziva oblikovalce politik, naj podrobno preučijo, kako oblikovati pametnejše politike, ki bodo potrošnikom zagotavljale informacije, ki jih potrebujejo in jih lahko dejansko uporabijo, ne da bi bila podjetja dodatno obremenjena; |
| --- | --- |

9.

poudarja številne izzive, s katerimi se sooča potrošniška politika, vključno s krepitvijo moči potrošnikov in zmanjšanjem ravni neenakosti, spodbujanjem trajnostnega potrošništva, zmanjšanjem izpostavljenosti potrošnikov nevarnim izdelkom ter varstvom potrošnikov, zlasti otrok, pred zavajajočim oglaševanjem; poziva oblikovalce politik, naj podrobno preučijo, kako oblikovati pametnejše politike, ki bodo potrošnikom zagotavljale informacije, ki jih potrebujejo in jih lahko dejansko uporabijo, ne da bi bila podjetja dodatno obremenjena;

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi posebno varstvo za skupine potrošnikov, ki so posebno ranljivi zaradi svoje duševne, telesne ali psihološke hibe, starosti ali lahkovernosti ali zaradi socialnih in finančnih razmer; podpira delo Komisije na področju vedenjske ekonomije, saj meni, da je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitih ukrepov za zaščito potrošnikov v praksi; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zagotovi posebno varstvo za skupine potrošnikov, ki so posebno ranljivi zaradi svoje duševne, telesne ali psihološke hibe, starosti ali lahkovernosti ali zaradi socialnih in finančnih razmer; podpira delo Komisije na področju vedenjske ekonomije, saj meni, da je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitih ukrepov za zaščito potrošnikov v praksi;

| 11. | poziva Komisijo, naj izboljša merila in ukrepe za številnejše izvajanje ocen učinka ter po potrebi pregleda zakonodajo EU, ki vpliva na potrošniško politiko, in opredeli najboljšo prakso, s katero bodo lahko države članice pravilno izvrševale obstoječo zakonodajo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj izboljša merila in ukrepe za številnejše izvajanje ocen učinka ter po potrebi pregleda zakonodajo EU, ki vpliva na potrošniško politiko, in opredeli najboljšo prakso, s katero bodo lahko države članice pravilno izvrševale obstoječo zakonodajo;

Krepitev moči potrošnikov

| 12. | ugotavlja, da se je elektronsko trgovanje, ki je za potrošnike postalo zelo pomembno, znatno povečalo, saj 40 % državljanov EU kupuje prek spleta; poudarja, da je treba povečati zaupanje potrošnikov in trgovcev na drobno, zlasti glede čezmejnega spletnega nakupovanja in trgovanja, z zagotovitvijo njihovih pravic in obveznosti na internetu; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se je elektronsko trgovanje, ki je za potrošnike postalo zelo pomembno, znatno povečalo, saj 40 % državljanov EU kupuje prek spleta; poudarja, da je treba povečati zaupanje potrošnikov in trgovcev na drobno, zlasti glede čezmejnega spletnega nakupovanja in trgovanja, z zagotovitvijo njihovih pravic in obveznosti na internetu;

| 13. | obžaluje velike razlike med ravnmi domačega in čezmejnega spletnega nakupovanja; glede na pregled stanja razmer za potrošnike ugotavlja, da 44 % potrošnikov meni, da jih negotovost glede njihovih pravic odvrača od nakupa blaga iz drugih držav članic in da sta pozna dostava ali nedostava ter goljufija glavna dejavnika, ki preprečujeta vzpon čezmejnega nakupovanja; zato poziva, naj strategija potrošniške politike EU podpira rast in inovacije v sektorju maloprodaje ter zlasti uresničevanje digitalnega enotnega trga, da bi pomagala potrošnikom EU pri čezmejnem nakupovanju; |
| --- | --- |

13.

obžaluje velike razlike med ravnmi domačega in čezmejnega spletnega nakupovanja; glede na pregled stanja razmer za potrošnike ugotavlja, da 44 % potrošnikov meni, da jih negotovost glede njihovih pravic odvrača od nakupa blaga iz drugih držav članic in da sta pozna dostava ali nedostava ter goljufija glavna dejavnika, ki preprečujeta vzpon čezmejnega nakupovanja; zato poziva, naj strategija potrošniške politike EU podpira rast in inovacije v sektorju maloprodaje ter zlasti uresničevanje digitalnega enotnega trga, da bi pomagala potrošnikom EU pri čezmejnem nakupovanju;

| 14. | poudarja, da je zaupanje potrošnikov gonilo gospodarstva v zvezi z notranjo in čezmejno trgovino tako v spletnem kot tradicionalnem okolju; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je zaupanje potrošnikov gonilo gospodarstva v zvezi z notranjo in čezmejno trgovino tako v spletnem kot tradicionalnem okolju;

| 15. | poudarja, da je treba potrošnike obveščati o njihovih pravicah in obveznostih ter zagotoviti popolno spoštovanje njihovih pravic, ko gre za uporabo interneta in varstvo pravic intelektualne lastnine, obenem pa tudi varstvo osebnih podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba potrošnike obveščati o njihovih pravicah in obveznostih ter zagotoviti popolno spoštovanje njihovih pravic, ko gre za uporabo interneta in varstvo pravic intelektualne lastnine, obenem pa tudi varstvo osebnih podatkov in zasebnosti;

| 16. | poudarja, da imajo osebni podatki potrošnikov veliko ekonomsko vrednost, na primer podatkovne zbirke, ki vsebujejo profile potrošnikov za namene usmerjenega oglaševanja; poudarja, da se uporabniki večinoma ne zavedajo vrednosti podatkov, ki jih prostovoljno dajo na razpolago podjetjem; poziva Komisijo, naj zagotovi zadostno stopnjo konkurence na trgu za spletno oglaševanje in iskalnike ter nadzoruje, ali ta podjetja podatke uporabljajo v skladu z veljavnim okvirom za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da imajo osebni podatki potrošnikov veliko ekonomsko vrednost, na primer podatkovne zbirke, ki vsebujejo profile potrošnikov za namene usmerjenega oglaševanja; poudarja, da se uporabniki večinoma ne zavedajo vrednosti podatkov, ki jih prostovoljno dajo na razpolago podjetjem; poziva Komisijo, naj zagotovi zadostno stopnjo konkurence na trgu za spletno oglaševanje in iskalnike ter nadzoruje, ali ta podjetja podatke uporabljajo v skladu z veljavnim okvirom za varstvo podatkov;

| 17. | poudarja potrebo po zagotavljanju bolj preglednih in doslednih informacij potrošnikom in trgovcem, na primer z označevanjem cene na enoto ter uporabo spletnih strani z natančno in pregledno primerjavo cen, ter po smiselnih in učinkovitih označbah izdelkov; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po zagotavljanju bolj preglednih in doslednih informacij potrošnikom in trgovcem, na primer z označevanjem cene na enoto ter uporabo spletnih strani z natančno in pregledno primerjavo cen, ter po smiselnih in učinkovitih označbah izdelkov;

| 18. | poudarja pomembnost označevanja in pri tem poziva Komisijo, naj upošteva vedno pogostejše pozive potrošnikov glede, na primer, pravične trgovine, ogljičnih odtisov, obsega in vrste recikliranja ter označevanja izvora; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembnost označevanja in pri tem poziva Komisijo, naj upošteva vedno pogostejše pozive potrošnikov glede, na primer, pravične trgovine, ogljičnih odtisov, obsega in vrste recikliranja ter označevanja izvora;

| 19. | poudarja potrebo po zagotovitvi univerzalnega dostopa do hitrih širokopasovnih in telekomunikacijskih omrežij ter širokega dostopa do blaga in storitev na spletu, vključno z odpravo omejitev trženja, bojem proti geografski segmentaciji ter razvojem elektronskih plačilnih storitev; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po zagotovitvi univerzalnega dostopa do hitrih širokopasovnih in telekomunikacijskih omrežij ter širokega dostopa do blaga in storitev na spletu, vključno z odpravo omejitev trženja, bojem proti geografski segmentaciji ter razvojem elektronskih plačilnih storitev;

| 20. | poudarja, da mora potrošniška politika izpostaviti trg vsebin za digitalne izdelke, npr. elektronskih knjig; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora potrošniška politika izpostaviti trg vsebin za digitalne izdelke, npr. elektronskih knjig;

| 21. | poudarja, da je treba okrepiti moč potrošnikov, tako da se jim zagotovi uporabne, usmerjene in razumljive informacije; vztraja, da morajo EU in nacionalni organi ter potrošniške organizacije in podjetja okrepiti svoja prizadevanja za izboljšanje izobraževanja potrošnikov; poziva Komisijo, naj predlaga potrošnikom prijazno zakonodajo o enotnem trgu, s čimer bi zagotovila, da bi se pri delovanju enotnega trga interesi potrošnikov v celoti upoštevali; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba okrepiti moč potrošnikov, tako da se jim zagotovi uporabne, usmerjene in razumljive informacije; vztraja, da morajo EU in nacionalni organi ter potrošniške organizacije in podjetja okrepiti svoja prizadevanja za izboljšanje izobraževanja potrošnikov; poziva Komisijo, naj predlaga potrošnikom prijazno zakonodajo o enotnem trgu, s čimer bi zagotovila, da bi se pri delovanju enotnega trga interesi potrošnikov v celoti upoštevali;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno podporo in krepitev zmogljivosti za organizacije potrošnikov v vseh državah članicah, da bi okrepile njihovo vlogo in sredstva, s tem pa tudi moč potrošnikov; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno podporo in krepitev zmogljivosti za organizacije potrošnikov v vseh državah članicah, da bi okrepile njihovo vlogo in sredstva, s tem pa tudi moč potrošnikov;

| 23. | poudarja, da je treba potrošnike začeti izobraževati čim bolj zgodaj, da bodo razumeli informacije na izdelkih in jih uporabili; poziva Komisijo, naj bodo evropski logotipi, katerih stopnja prepoznavanja je še vedno nezadovoljiva (zlasti oznaka skladnosti CE, evropski znak za okolje, Möbiusov trak za recikliranje ali oznake za nevarnost), lažje določljivi in bolj intuitivni; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba potrošnike začeti izobraževati čim bolj zgodaj, da bodo razumeli informacije na izdelkih in jih uporabili; poziva Komisijo, naj bodo evropski logotipi, katerih stopnja prepoznavanja je še vedno nezadovoljiva (zlasti oznaka skladnosti CE, evropski znak za okolje, Möbiusov trak za recikliranje ali oznake za nevarnost), lažje določljivi in bolj intuitivni;

| 24. | poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah začne informacijske kampanje glede evropske oznake "CE" in njene pomembnosti, pri čemer naj potrošnikom pojasni, kaj predstavlja (ali ne predstavlja), ter jim zagotovi celovitejše informacije, medtem ko skuša v strokovnih krogih okrepiti ozaveščenost o varnosti izdelkov; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah začne informacijske kampanje glede evropske oznake "CE" in njene pomembnosti, pri čemer naj potrošnikom pojasni, kaj predstavlja (ali ne predstavlja), ter jim zagotovi celovitejše informacije, medtem ko skuša v strokovnih krogih okrepiti ozaveščenost o varnosti izdelkov;

| 25. | meni, da bi morala civilna družba skupaj s potrošniškimi organizacijami in podjetji še naprej usmerjati inovativne rešitve za razširjanje informacij o enotnem trgu ter s tem omogočiti ljudem, da v celoti izkoristijo obstoječe priložnosti; poudarja, da ima civilna družba pomembno vlogo pri pomoči malim in srednjim podjetjem, ter potrošnikom, zlasti najbolj ranljivim, kot so mladi ali tisti brez dostopa do interneta, da premagajo obstoječe jezikovne, tehnološke ter upravne ovire in omejitve v državah članicah; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala civilna družba skupaj s potrošniškimi organizacijami in podjetji še naprej usmerjati inovativne rešitve za razširjanje informacij o enotnem trgu ter s tem omogočiti ljudem, da v celoti izkoristijo obstoječe priložnosti; poudarja, da ima civilna družba pomembno vlogo pri pomoči malim in srednjim podjetjem, ter potrošnikom, zlasti najbolj ranljivim, kot so mladi ali tisti brez dostopa do interneta, da premagajo obstoječe jezikovne, tehnološke ter upravne ovire in omejitve v državah članicah;

| 26. | obžaluje, da je v nekaterih sektorjih še vedno težko menjati ponudnike ali tarife, kar omejuje svobodno izbiro potrošnikov in škoduje konkurenčnosti; poziva Komisijo, naj to vprašanje podrobneje obravnava, da bi zagotovila, da bodo potrošniki izkoristili vse možnosti notranjega trga; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da je v nekaterih sektorjih še vedno težko menjati ponudnike ali tarife, kar omejuje svobodno izbiro potrošnikov in škoduje konkurenčnosti; poziva Komisijo, naj to vprašanje podrobneje obravnava, da bi zagotovila, da bodo potrošniki izkoristili vse možnosti notranjega trga;

| 27. | poziva Komisijo, naj razišče preostale ovire, ki potrošnikom preprečujejo menjavo bank, ter razmisli o rešitvah za njihovo odpravo, kot je vzpostavitev vseevropskega sistema za prenosljivost številk bančnih računov; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj razišče preostale ovire, ki potrošnikom preprečujejo menjavo bank, ter razmisli o rešitvah za njihovo odpravo, kot je vzpostavitev vseevropskega sistema za prenosljivost številk bančnih računov;

| 28. | opozarja, da so za potrošnike z dostopom do bančnih računov pomembni pregledni stroški bančnih storitev, hitrejše transakcije in enostavnejši postopki za prenos bančnih računov; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da so za potrošnike z dostopom do bančnih računov pomembni pregledni stroški bančnih storitev, hitrejše transakcije in enostavnejši postopki za prenos bančnih računov;

| 29. | opozarja, da približno 30 milijonov državljanov EU nima dostopa do osnovnih bančnih storitev, in poziva Komisijo, naj pripravi predlog, ki ga je napovedala v aktu za enotni trg in svojem delovnem programu za leto 2011; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da približno 30 milijonov državljanov EU nima dostopa do osnovnih bančnih storitev, in poziva Komisijo, naj pripravi predlog, ki ga je napovedala v aktu za enotni trg in svojem delovnem programu za leto 2011;

Varstvo potrošnikov in varnost izdelkov

| 30. | poudarja, da je treba zasnovati potrošniške politike, ki upoštevajo posebnosti ranljivih skupin potrošnikov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba zasnovati potrošniške politike, ki upoštevajo posebnosti ranljivih skupin potrošnikov;

| 31. | poziva k izrecni povezavi strategije s programom za konkurenčno politiko ter k skupnim ukrepom, da bi to dosegli, s čimer bi lahko potrošniki pod boljšimi pogoji uporabljali storitve, ki bi bile bolj prilagojene njihovim potrebam; |
| --- | --- |

31.

poziva k izrecni povezavi strategije s programom za konkurenčno politiko ter k skupnim ukrepom, da bi to dosegli, s čimer bi lahko potrošniki pod boljšimi pogoji uporabljali storitve, ki bi bile bolj prilagojene njihovim potrebam;

| 32. | poudarja, da je treba nujno povečati splošno raven varnosti potrošniških izdelkov v EU, zlasti v okviru prihodnje revizije direktive o splošni varnosti proizvodov; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s pristojnimi agencijami EU podrobneje obravnava učinke kemikalij na zdravje potrošnikov, odpornost na antibiotike in nanotehnologije na podlagi veljavne zakonodaje EU na teh področjih; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba nujno povečati splošno raven varnosti potrošniških izdelkov v EU, zlasti v okviru prihodnje revizije direktive o splošni varnosti proizvodov; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s pristojnimi agencijami EU podrobneje obravnava učinke kemikalij na zdravje potrošnikov, odpornost na antibiotike in nanotehnologije na podlagi veljavne zakonodaje EU na teh področjih;

| 33. | poleg tega poudarja, da je treba povečati varnostne standarde za igrače, ter poziva države članice, naj hitro prenesejo novo direktivo o varnosti igrač in jo v celoti izvajajo; |
| --- | --- |

33.

poleg tega poudarja, da je treba povečati varnostne standarde za igrače, ter poziva države članice, naj hitro prenesejo novo direktivo o varnosti igrač in jo v celoti izvajajo;

| 34. | poziva Komisijo, naj razvije skupni sistem ocenjevanja in označevanja, kot je navedel v svoji resoluciji o enotnem trgu za podjetja in rast, na podlagi celotnega življenjskega cikla izdelka, zlasti da bi se poenostavili in uskladili sistemi, premagali stroški razdrobljenosti za podjetja in potrošnike ter preprečilo zavajajoče oglaševanje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj razvije skupni sistem ocenjevanja in označevanja, kot je navedel v svoji resoluciji o enotnem trgu za podjetja in rast, na podlagi celotnega življenjskega cikla izdelka, zlasti da bi se poenostavili in uskladili sistemi, premagali stroški razdrobljenosti za podjetja in potrošnike ter preprečilo zavajajoče oglaševanje;

| 35. | poziva k zagotovitvi večje varnosti izdelkov, zlasti v elektronskem trgovanju in na notranjem trgu; |
| --- | --- |

35.

poziva k zagotovitvi večje varnosti izdelkov, zlasti v elektronskem trgovanju in na notranjem trgu;

| 36. | poziva h krepitvi ter povečanju učinkovitosti in preglednosti sistema za izmenjavo informacij RAPEX za potrošnike, da bo izboljšal splošno ozaveščenost o tveganju, ki ga prinaša določen potrošniški izdelek, ter omogočil podjetjem in carinskim organom, da sprejmejo hitre in ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

36.

poziva h krepitvi ter povečanju učinkovitosti in preglednosti sistema za izmenjavo informacij RAPEX za potrošnike, da bo izboljšal splošno ozaveščenost o tveganju, ki ga prinaša določen potrošniški izdelek, ter omogočil podjetjem in carinskim organom, da sprejmejo hitre in ustrezne ukrepe;

| 37. | v zvezi s tem opozarja, kako pomembni so pregledni in zanesljivi trgi, izboljšanje strokovnih standardov in preprečevanje navzkrižja interesov pri opravljanju finančnih storitev za potrošnike, ter na poglavitno vlogo finančnega izobraževanja; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s tem opozarja, kako pomembni so pregledni in zanesljivi trgi, izboljšanje strokovnih standardov in preprečevanje navzkrižja interesov pri opravljanju finančnih storitev za potrošnike, ter na poglavitno vlogo finančnega izobraževanja;

| 38. | poudarja, kako pomemben je dostop do finančnega izobraževanja in svetovanja, ter poziva k boljši ureditvi storitev finančnega svetovanja; |
| --- | --- |

38.

poudarja, kako pomemben je dostop do finančnega izobraževanja in svetovanja, ter poziva k boljši ureditvi storitev finančnega svetovanja;

| 39. | poudarja, da imajo novi evropski nadzorni organi izrecna pooblastila in odgovornosti v zvezi z varstvom potrošnikov na področju finančnih storitev, in pričakuje, da bo strategija to odražala ter okrepila zmožnosti evropskih nadzornih organov za varstvo potrošnikov, pri tem pa upoštevala obstoječe zglede najboljše prakse nacionalnih organov in zagotavljala ustrezno sodelovanja zainteresiranih strani, zlasti predstavnikov potrošnikov; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da imajo novi evropski nadzorni organi izrecna pooblastila in odgovornosti v zvezi z varstvom potrošnikov na področju finančnih storitev, in pričakuje, da bo strategija to odražala ter okrepila zmožnosti evropskih nadzornih organov za varstvo potrošnikov, pri tem pa upoštevala obstoječe zglede najboljše prakse nacionalnih organov in zagotavljala ustrezno sodelovanja zainteresiranih strani, zlasti predstavnikov potrošnikov;

| 40. | poziva k visoki stopnji varstva potrošnikov po vsej EU, da bi omogočili nadaljnjo okrepitev notranjega trga na področju finančnih storitev in se borili proti protekcionističnim praksam; |
| --- | --- |

40.

poziva k visoki stopnji varstva potrošnikov po vsej EU, da bi omogočili nadaljnjo okrepitev notranjega trga na področju finančnih storitev in se borili proti protekcionističnim praksam;

| 41. | poziva k dodelitvi ciljno usmerjenega financiranja za potrošniške raziskovalne projekte, zlasti na področju vedenja potrošnikov in zbiranja podatkov, da bi pomagali zasnovati politike, ki zadovoljujejo potrebe potrošnikov; |
| --- | --- |

41.

poziva k dodelitvi ciljno usmerjenega financiranja za potrošniške raziskovalne projekte, zlasti na področju vedenja potrošnikov in zbiranja podatkov, da bi pomagali zasnovati politike, ki zadovoljujejo potrebe potrošnikov;

| 42. | predlaga širitev evropske podpore raziskavam v nastajajočih sektorjih, kot je zelena in etična potrošnja, ter k skupni uporabi vsakodnevnega potrošniškega blaga (avtomobili, kolesa, gospodinjski aparati itd.); |
| --- | --- |

42.

predlaga širitev evropske podpore raziskavam v nastajajočih sektorjih, kot je zelena in etična potrošnja, ter k skupni uporabi vsakodnevnega potrošniškega blaga (avtomobili, kolesa, gospodinjski aparati itd.);

| 43. | poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje delo v zvezi s prodajo blaga in nepoštenimi pogodbenimi pogoji, pregledom pravil o nepoštenih poslovnih praksah, direktivo o potrošniških kreditih, zavajajočim oglaševanjem ter širšim vprašanjem, ali bi morali pravila o nepoštenih poslovnih praksah uporabljati pri odnosih med podjetji; poziva države članice, naj v celoti in pravilno izvajajo predpise in zakonodajo notranjega trga, zlasti direktivo o pravicah potrošnikov, direktivo o elektronskem poslovanju in uredbo o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje delo v zvezi s prodajo blaga in nepoštenimi pogodbenimi pogoji, pregledom pravil o nepoštenih poslovnih praksah, direktivo o potrošniških kreditih, zavajajočim oglaševanjem ter širšim vprašanjem, ali bi morali pravila o nepoštenih poslovnih praksah uporabljati pri odnosih med podjetji; poziva države članice, naj v celoti in pravilno izvajajo predpise in zakonodajo notranjega trga, zlasti direktivo o pravicah potrošnikov, direktivo o elektronskem poslovanju in uredbo o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom;

| 44. | poziva Komisijo, naj v potrošniški politiki poudari pomembnost standardizacije, da bi, na primer, poenostavili zapletene postopke in zapletene informacije za potrošnike o storitvah, ter zagotovi, da bodo pri tej pomembni nalogi sodelovale potrošniške organizacije in nacionalni organi; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v potrošniški politiki poudari pomembnost standardizacije, da bi, na primer, poenostavili zapletene postopke in zapletene informacije za potrošnike o storitvah, ter zagotovi, da bodo pri tej pomembni nalogi sodelovale potrošniške organizacije in nacionalni organi;

Proti bolj socialni in trajnostni potrošniški politiki v Evropi

| 45. | poziva Komisijo, naj v potrošniško politiko vključi pojem dostopnosti za potrošnike, da bi ranljivim skupinam zagotovila dostop do osnovnih izdelkov in storitev, ki jih potrebujejo; poudarja, da bo s tem jasno izražena socialna razsežnost potrošniške politike; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v potrošniško politiko vključi pojem dostopnosti za potrošnike, da bi ranljivim skupinam zagotovila dostop do osnovnih izdelkov in storitev, ki jih potrebujejo; poudarja, da bo s tem jasno izražena socialna razsežnost potrošniške politike;

| 46. | poudarja, da se starejši in invalidi še vedno soočajo s težavami glede varnosti in dostopa, kar zadeva vsakdanje izdelke in storitve; v zvezi s tem poudarja, da lahko uporaba standardov zagotovi dostopnost izdelkov in storitev čim več potrošnikom ne glede na njihovo starost ali telesne sposobnosti; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da se starejši in invalidi še vedno soočajo s težavami glede varnosti in dostopa, kar zadeva vsakdanje izdelke in storitve; v zvezi s tem poudarja, da lahko uporaba standardov zagotovi dostopnost izdelkov in storitev čim več potrošnikom ne glede na njihovo starost ali telesne sposobnosti;

| 47. | poziva Komisijo, naj v potrošniški politiki upošteva vidik spola skladno s svojo zavezanostjo izvajanju vključevanja načela enakosti spolov kot sestavnega dela svoje politike; poziva Komisijo, naj zagotovi, da potrošniška politika na področju dostopa do blaga in storitev ter njihove dobave ne bo vključevala nobene diskriminacije, ki temelji na spolu; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj v potrošniški politiki upošteva vidik spola skladno s svojo zavezanostjo izvajanju vključevanja načela enakosti spolov kot sestavnega dela svoje politike; poziva Komisijo, naj zagotovi, da potrošniška politika na področju dostopa do blaga in storitev ter njihove dobave ne bo vključevala nobene diskriminacije, ki temelji na spolu;

| 48. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi zagotovili bolj trajnostno zasebno potrošnjo, da bi spodbujali inovacije, gospodarsko rast in nizkoogljično gospodarstvo v okviru ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je treba posebno pozornost nameniti pametnim energetskim sistemom: uporaba novih tehnologij bi morala vsem uporabnikom omrežja omogočiti sodelovanje na notranjem energetskem trgu, da bi prihranili energijo in zmanjšali ali omilili stroške energije, ob hkratni zaščiti oskrbe z energijo ranljivih potrošnikov; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi zagotovili bolj trajnostno zasebno potrošnjo, da bi spodbujali inovacije, gospodarsko rast in nizkoogljično gospodarstvo v okviru ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je treba posebno pozornost nameniti pametnim energetskim sistemom: uporaba novih tehnologij bi morala vsem uporabnikom omrežja omogočiti sodelovanje na notranjem energetskem trgu, da bi prihranili energijo in zmanjšali ali omilili stroške energije, ob hkratni zaščiti oskrbe z energijo ranljivih potrošnikov;

| 49. | poziva Komisijo, države članice in deležnike, naj uskladijo svoja prizadevanja za boljše obveščanje potrošnikov o učinkovitejših poteh za nakupovanje in uživanje živil, da bi preprečili živilske odpadke in se bojevali proti njim; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, države članice in deležnike, naj uskladijo svoja prizadevanja za boljše obveščanje potrošnikov o učinkovitejših poteh za nakupovanje in uživanje živil, da bi preprečili živilske odpadke in se bojevali proti njim;

| 50. | poudarja, da je pomembno oceniti učinek liberalizacije na zadovoljstvo potrošnikov in v zvezi s tem poziva k oceni delovanja energetskega trga; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je pomembno oceniti učinek liberalizacije na zadovoljstvo potrošnikov in v zvezi s tem poziva k oceni delovanja energetskega trga;

Uveljavljanje pravic potrošnikov in pravna sredstva

| 51. | spodbuja Komisijo, naj še naprej podpira in poudarja pomen mreže evropskih centrov za varstvo potrošnikov (ECC-net), ki bi morala imeti osrednjo vlogo pri obveščanju potrošnikov o njihovih pravicah in pri njihovi podpori v primeru pritožbe; poudarja poglavitno vlogo, ki jo ima čezmejna mreža za izvrševanje zakonodaje in sodelovanje na področju varstva potrošnikov (mreža CPC) pri zagotavljanju, da se zakonodaja o varstvu potrošnikov pravilno izvršuje, in spodbujanju sodelovanja med pristojnimi nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

51.

spodbuja Komisijo, naj še naprej podpira in poudarja pomen mreže evropskih centrov za varstvo potrošnikov (ECC-net), ki bi morala imeti osrednjo vlogo pri obveščanju potrošnikov o njihovih pravicah in pri njihovi podpori v primeru pritožbe; poudarja poglavitno vlogo, ki jo ima čezmejna mreža za izvrševanje zakonodaje in sodelovanje na področju varstva potrošnikov (mreža CPC) pri zagotavljanju, da se zakonodaja o varstvu potrošnikov pravilno izvršuje, in spodbujanju sodelovanja med pristojnimi nacionalnimi organi;

| 52. | poziva Komisijo, naj uporabi vsa svoja pooblastila v okviru Pogodb, da bi izboljšala prenos, uporabo in izvrševanje vse zakonodaje EU, ki je povezana s potrošniki; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi to zakonodajo v celoti in pravilno izvajale; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj uporabi vsa svoja pooblastila v okviru Pogodb, da bi izboljšala prenos, uporabo in izvrševanje vse zakonodaje EU, ki je povezana s potrošniki; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi to zakonodajo v celoti in pravilno izvajale;

| 53. | poziva k dostopnejšim in učinkovitejšim pravnim sredstvom, kot so alternativno reševanje sporov, kolektivna pravna sredstva ali spletno reševanje sporov, da bi okrepili moč potrošnikov v vsej EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je sedanje pomanjkljivo uveljavljanje odškodnin velika vrzel v pravnem sistemu, saj dopušča, da trgovci obdržijo nezakonite dobičke; |
| --- | --- |

53.

poziva k dostopnejšim in učinkovitejšim pravnim sredstvom, kot so alternativno reševanje sporov, kolektivna pravna sredstva ali spletno reševanje sporov, da bi okrepili moč potrošnikov v vsej EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je sedanje pomanjkljivo uveljavljanje odškodnin velika vrzel v pravnem sistemu, saj dopušča, da trgovci obdržijo nezakonite dobičke;

| 54. | poziva k dostopnim in učinkovitim odškodninskim mehanizmom za potrošnike EU, ki so bistveni za odpravo ovir na notranjem trgu, zlasti glede elektronskega trgovanja, Komisijo pa poziva, naj prek rednega zakonodajnega postopka pripravi en ali več predlogov za zagotovitev ustreznega sodelovanja Parlamenta; |
| --- | --- |

54.

poziva k dostopnim in učinkovitim odškodninskim mehanizmom za potrošnike EU, ki so bistveni za odpravo ovir na notranjem trgu, zlasti glede elektronskega trgovanja, Komisijo pa poziva, naj prek rednega zakonodajnega postopka pripravi en ali več predlogov za zagotovitev ustreznega sodelovanja Parlamenta;

| 55. | pozdravlja tekoče delo za razvoj evropskega sistema alternativnega reševanja sporov, pri čemer se uporabljajo obstoječi nacionalni sistemi in sistemi podjetij, da se združijo visoka stopnja varstva potrošnikov in pravični pogoji trgovine za podjetnike; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja tekoče delo za razvoj evropskega sistema alternativnega reševanja sporov, pri čemer se uporabljajo obstoječi nacionalni sistemi in sistemi podjetij, da se združijo visoka stopnja varstva potrošnikov in pravični pogoji trgovine za podjetnike;

| 56. | poziva Komisijo, naj uporabi najboljše prakse držav članic, kot je model nordijskega varuha človekovih pravic, in naj razmisli o tem, da bi mrežo evropskih potrošniških centrov zakonsko pooblastila za reševanje potrošniških sporov; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj uporabi najboljše prakse držav članic, kot je model nordijskega varuha človekovih pravic, in naj razmisli o tem, da bi mrežo evropskih potrošniških centrov zakonsko pooblastila za reševanje potrošniških sporov;

| 57. | meni, da bo takšen sistem okrepil enotni trg in zagotovil pravičen sistem odškodnin za potrošnike v čezmejnih sporih, kar bo vzpostavilo zaupanje med potrošniki in panogo ter preprečilo drage pravdne spore tako za panogo kot potrošnike; |
| --- | --- |

57.

meni, da bo takšen sistem okrepil enotni trg in zagotovil pravičen sistem odškodnin za potrošnike v čezmejnih sporih, kar bo vzpostavilo zaupanje med potrošniki in panogo ter preprečilo drage pravdne spore tako za panogo kot potrošnike;

| 58. | poziva Komisijo, naj začne medinstitucionalno razpravo o ustreznih nadaljnjih korakih za izboljšanje pravnega varstva potrošnikov pri njihovih tržnih transakcijah ob upoštevanju pristopa, ki je določen v direktivi o pravicah potrošnikov; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj začne medinstitucionalno razpravo o ustreznih nadaljnjih korakih za izboljšanje pravnega varstva potrošnikov pri njihovih tržnih transakcijah ob upoštevanju pristopa, ki je določen v direktivi o pravicah potrošnikov;

| 59. | poudarja, da mora biti v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2013 vključeno ustrezno financiranje ukrepov za uresničitev ciljev, zastavljenih v tem poročilu in v prihodnji potrošniški politiki; poudarja, da potrebujejo potrošniške organizacije ustrezno in zajamčeno financiranje iz EU, da bi lahko predstavljale potrošnike v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da mora biti v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2013 vključeno ustrezno financiranje ukrepov za uresničitev ciljev, zastavljenih v tem poročilu in v prihodnji potrošniški politiki; poudarja, da potrebujejo potrošniške organizacije ustrezno in zajamčeno financiranje iz EU, da bi lahko predstavljale potrošnike v vseh državah članicah;

*

* *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0324.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0293.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0376.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0320.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0307.

(6)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(7)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 1.

(8)  UL L 176, 7.7.2009, str. 17.

(9)  UL L 98, 16.4.2005, str. 47.

(10)  UL L 170, 30.6.2009, str. 1.

(11)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(12)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 17.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(15)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 61.

(16)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(17)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/35

---

Torek, 15. november 2011Spletne igre na srečo

P7_TA(2011)0492

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2011 z naslovom Zelena knjiga o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (KOM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2011 z naslovom Zelena knjiga o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (KOM(2011)0128),

| — | ob upoštevanju členov 51, 52 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 52 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju povezane sodne prakse Sodišča Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povezane sodne prakse Sodišča Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2010 ter poročil o napredku francoskega, švedskega, španskega in madžarskega predsedstva Sveta o okviru za področje iger na srečo in stav v državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2010 ter poročil o napredku francoskega, švedskega, španskega in madžarskega predsedstva Sveta o okviru za področje iger na srečo in stav v državah članicah EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o neoporečnosti spletnih iger na srečo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o neoporečnosti spletnih iger na srečo (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom "Boj proti korupciji v EU" (KOM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom "Boj proti korupciji v EU" (KOM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom "Razvijanje evropske razsežnosti v športu" (KOM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom "Razvijanje evropske razsežnosti v športu" (KOM(2011)0012),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o določenih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o določenih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu (12),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravne zadeve (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravne zadeve (A7-0342/2011),

| A. | ker so spletne igre na srečo stalnem porastu, do neke mere zunaj nadzora nacionalnih vlad državljanov, ki se jim ponuja te storitve spletnih iger na srečo, in ker je ta panoga drugačna od drugih trgov zaradi tveganj, ki zadevajo varstvo potrošnikov in boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

A.

ker so spletne igre na srečo stalnem porastu, do neke mere zunaj nadzora nacionalnih vlad državljanov, ki se jim ponuja te storitve spletnih iger na srečo, in ker je ta panoga drugačna od drugih trgov zaradi tveganj, ki zadevajo varstvo potrošnikov in boj proti organiziranemu kriminalu;

| B. | ker ob uporabi načela subsidiarnosti ni bil sprejet noben poseben evropski pravni akt, ki bi urejal spletne igre na srečo; |
| --- | --- |

B.

ker ob uporabi načela subsidiarnosti ni bil sprejet noben poseben evropski pravni akt, ki bi urejal spletne igre na srečo;

| C. | ker igre na srečo ureja vrsta aktov EU, kot so direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah, direktiva o nepoštenih poslovnih praksah podjetij, direktiva o prodaji na daljavo, direktiva o preprečevanju pranja denarja, direktiva o varstvu osebnih podatkov, direktiva o varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in direktiva o skupnem sistemu davka na dodano vrednost; |
| --- | --- |

C.

ker igre na srečo ureja vrsta aktov EU, kot so direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah, direktiva o nepoštenih poslovnih praksah podjetij, direktiva o prodaji na daljavo, direktiva o preprečevanju pranja denarja, direktiva o varstvu osebnih podatkov, direktiva o varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in direktiva o skupnem sistemu davka na dodano vrednost;

| D. | ker je panoga iger na srečo v državah članicah različno pravno urejena, kar reguliranim ponudnikom otežuje, da bi zagotovili zakonite storitve iger na srečo prek meja, regulativnim organom pa, da bi zaščitili potrošnike in se borili proti nezakonitim spletnim igram na srečo ter potencialnim kaznivim dejanjem, povezanim z njimi, na ravni EU; |
| --- | --- |

D.

ker je panoga iger na srečo v državah članicah različno pravno urejena, kar reguliranim ponudnikom otežuje, da bi zagotovili zakonite storitve iger na srečo prek meja, regulativnim organom pa, da bi zaščitili potrošnike in se borili proti nezakonitim spletnim igram na srečo ter potencialnim kaznivim dejanjem, povezanim z njimi, na ravni EU;

| E. | ker prinaša vseevropski pristop k boju proti kaznivim dejanjem in goljufijam, zlasti v zvezi z ohranjanjem celovitosti športa ter varstvom igralcev in potrošnikov, znatno dodano vrednost; |
| --- | --- |

E.

ker prinaša vseevropski pristop k boju proti kaznivim dejanjem in goljufijam, zlasti v zvezi z ohranjanjem celovitosti športa ter varstvom igralcev in potrošnikov, znatno dodano vrednost;

| F. | ker so bile spletne igre na srečo izvzete iz direktiv o elektronskem poslovanju, o storitvah in o pravicah potrošnikov, čeprav člen 56 PDEU zagotavlja svobodo opravljanja storitev; |
| --- | --- |

F.

ker so bile spletne igre na srečo izvzete iz direktiv o elektronskem poslovanju, o storitvah in o pravicah potrošnikov, čeprav člen 56 PDEU zagotavlja svobodo opravljanja storitev;

| G. | ker ostaja pravna negotovost v zvezi s številnimi drugimi vprašanji, ki jih je mogoče rešiti le na politični ravni, čeprav je Sodišče razjasnilo številna pomembna pravna vprašanja na področju spletnih iger na srečo v EU; ker so se zaradi te pravne negotovosti znatno povečale razpoložljivost nezakonitih ponudb iger na srečo in z njimi povezane velike nevarnosti; |
| --- | --- |

G.

ker ostaja pravna negotovost v zvezi s številnimi drugimi vprašanji, ki jih je mogoče rešiti le na politični ravni, čeprav je Sodišče razjasnilo številna pomembna pravna vprašanja na področju spletnih iger na srečo v EU; ker so se zaradi te pravne negotovosti znatno povečale razpoložljivost nezakonitih ponudb iger na srečo in z njimi povezane velike nevarnosti;

| H. | ker lahko pomenijo spletne igre na srečo, če niso ustrezno pravno urejene, večjo nevarnost zasvojenosti kot običajne igre na srečo v fizičnem svetu, med drugim tudi zato, ker so lažje dostopne in družbenega nadzora nad njimi ni; |
| --- | --- |

H.

ker lahko pomenijo spletne igre na srečo, če niso ustrezno pravno urejene, večjo nevarnost zasvojenosti kot običajne igre na srečo v fizičnem svetu, med drugim tudi zato, ker so lažje dostopne in družbenega nadzora nad njimi ni;

| I. | ker je treba potrošnike poučiti o možni škodljivosti spletnih iger na srečo in jih zaščititi pred nevarnostmi na tem področju, zlasti pred zasvojenostjo, goljufijami, prevarami in mladoletniških igranjem na srečo; |
| --- | --- |

I.

ker je treba potrošnike poučiti o možni škodljivosti spletnih iger na srečo in jih zaščititi pred nevarnostmi na tem področju, zlasti pred zasvojenostjo, goljufijami, prevarami in mladoletniških igranjem na srečo;

| J. | ker so igre na srečo pomemben vir prihodkov, ki jih večina držav članic nameni za javno koristne in dobrodelne namene, na primer za šport; |
| --- | --- |

J.

ker so igre na srečo pomemben vir prihodkov, ki jih večina držav članic nameni za javno koristne in dobrodelne namene, na primer za šport;

| K. | ker je treba brezpogojno zagotoviti celovitost športa, tako da se okrepi boj proti korupciji in vnaprej dogovorjenim izidom tekmovanj; |
| --- | --- |

K.

ker je treba brezpogojno zagotoviti celovitost športa, tako da se okrepi boj proti korupciji in vnaprej dogovorjenim izidom tekmovanj;

| L. | ker je za doseganje teh ciljev nujno uvesti mehanizme za nadzor športnih tekmovanj in finančnih tokov ter skupne nadzorne mehanizme na ravni EU; |
| --- | --- |

L.

ker je za doseganje teh ciljev nujno uvesti mehanizme za nadzor športnih tekmovanj in finančnih tokov ter skupne nadzorne mehanizme na ravni EU;

| M. | ker je ključnega pomena tudi mednarodno sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi (institucijami, športnimi zvezami in ponudniki športnih stav), da bi zbrali zglede dobre prakse; |
| --- | --- |

M.

ker je ključnega pomena tudi mednarodno sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi (institucijami, športnimi zvezami in ponudniki športnih stav), da bi zbrali zglede dobre prakse;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija prevzela pobudo in začela javno posvetovanje v zvezi z zeleno knjigo o spletnih stavah in igrah na srečo, ki bo spodbudilo pragmatičen in stvaren razmislek o prihodnosti te panoge v Evropi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija prevzela pobudo in začela javno posvetovanje v zvezi z zeleno knjigo o spletnih stavah in igrah na srečo, ki bo spodbudilo pragmatičen in stvaren razmislek o prihodnosti te panoge v Evropi;

| 2. | pozdravlja pojasnilo Komisije, da cilj političnega procesa, ki se je začel z zeleno knjigo, nikakor ni deregulacija/liberalizacija spletnih iger na srečo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pojasnilo Komisije, da cilj političnega procesa, ki se je začel z zeleno knjigo, nikakor ni deregulacija/liberalizacija spletnih iger na srečo;

| 3. | opozarja na vse večji gospodarski pomen panoge spletnih iger na srečo, saj so letni prihodki iz tega vira v letu 2008 presegli 6 milijard EUR, kar pomeni 45 % svetovnega trga; se strinja s Sodiščem Evropske unije, da je to posebna gospodarska dejavnost; opozarja, da je ta rast povzročila tudi višje socialne stroške zaradi kompulzivnega igranja na srečo in nezakonite prakse; |
| --- | --- |

3.

opozarja na vse večji gospodarski pomen panoge spletnih iger na srečo, saj so letni prihodki iz tega vira v letu 2008 presegli 6 milijard EUR, kar pomeni 45 % svetovnega trga; se strinja s Sodiščem Evropske unije, da je to posebna gospodarska dejavnost; opozarja, da je ta rast povzročila tudi višje socialne stroške zaradi kompulzivnega igranja na srečo in nezakonite prakse;

| 4. | meni, da bi morala učinkovita pravna ureditev panoge iger na srečo na spletu zlasti:






  (a) | usmerjati naravno nagnjenje prebivalstva do igranja iger na srečo, |
| --- | --- | --- |

4.

meni, da bi morala učinkovita pravna ureditev panoge iger na srečo na spletu zlasti:

(a)

usmerjati naravno nagnjenje prebivalstva do igranja iger na srečo,

| (b) | boriti se proti nezakoniti panogi iger na srečo, |
| --- | --- |

(b)

boriti se proti nezakoniti panogi iger na srečo,

| (c) | zagotavljati učinkovito varstvo igralcev ob posebni pozornosti do ranljivih skupin, zlasti mladine, |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati učinkovito varstvo igralcev ob posebni pozornosti do ranljivih skupin, zlasti mladine,

| (d) | preprečiti nevarnost zasvojenosti z igrami na srečo in |
| --- | --- |

(d)

preprečiti nevarnost zasvojenosti z igrami na srečo in

| (e) | zagotoviti, da se igre na srečo izvajajo zakonito, pošteno, odgovorno in pregledno, |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti, da se igre na srečo izvajajo zakonito, pošteno, odgovorno in pregledno,

| (f) | zagotoviti, da se spodbudijo posebni ukrepi za zagotavljanje celovitosti športnih tekmovanj, |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da se spodbudijo posebni ukrepi za zagotavljanje celovitosti športnih tekmovanj,

| (g) | zagotavljati, da se znaten del javnih prihodkov iz iger na srečo uporabi za spodbujanje javnih dejavnosti, dejavnosti za skupno dobro ali dobrodelnih dejavnosti in |
| --- | --- |

(g)

zagotavljati, da se znaten del javnih prihodkov iz iger na srečo uporabi za spodbujanje javnih dejavnosti, dejavnosti za skupno dobro ali dobrodelnih dejavnosti in

| (h) | zagotoviti, da pri igrah na srečo ne prihaja do kaznivih dejanj, goljufij in katere koli oblike pranja denarja; |
| --- | --- |

(h)

zagotoviti, da pri igrah na srečo ne prihaja do kaznivih dejanj, goljufij in katere koli oblike pranja denarja;

| 5. | meni, da lahko taka ureditev zagotovi privlačnost športnih tekmovanj za potrošnike in javnost ter ohrani verodostojnost športnih rezultatov in ugled športnih tekmovanj; |
| --- | --- |

5.

meni, da lahko taka ureditev zagotovi privlačnost športnih tekmovanj za potrošnike in javnost ter ohrani verodostojnost športnih rezultatov in ugled športnih tekmovanj;

| 6. | poudarja stališče Sodišča Evropske unije (13), da je internet zgolj kanal za ponudbo iger na srečo z naprednimi tehnologijami, ki jih je mogoče uporabiti za varstvo potrošnikov in ohranjanje javnega reda, čeprav to ne vpliva na pravico držav članic, da same izberejo pristop k ureditvi spletnih iger na srečo ter imajo še vedno možnost, da omejijo ali prepovejo ponudbo nekaterih storitev potrošnikom; |
| --- | --- |

6.

poudarja stališče Sodišča Evropske unije (13), da je internet zgolj kanal za ponudbo iger na srečo z naprednimi tehnologijami, ki jih je mogoče uporabiti za varstvo potrošnikov in ohranjanje javnega reda, čeprav to ne vpliva na pravico držav članic, da same izberejo pristop k ureditvi spletnih iger na srečo ter imajo še vedno možnost, da omejijo ali prepovejo ponudbo nekaterih storitev potrošnikom;

Načelo subsidiarnosti in evropska dodana vrednost

| 7. | poudarja, da mora vsakršno pravno urejanje panoge iger na srečo upoštevati in se opirati na načelo subidiarnosti, saj so različni običaji ter kultura v državah članicah, ki jih je treba razumeti kot načelo „aktivne subsidiarnosti“, ki pomeni sodelovanje med nacionalnimi upravnimi organi; zato meni, da pomeni to načelo skladnost s pravili mednarodnega trga, če se jih lahko uporablja v skladu s sodbami Evropskega sodišča, ki zadevajo igre na srečo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora vsakršno pravno urejanje panoge iger na srečo upoštevati in se opirati na načelo subidiarnosti, saj so različni običaji ter kultura v državah članicah, ki jih je treba razumeti kot načelo „aktivne subsidiarnosti“, ki pomeni sodelovanje med nacionalnimi upravnimi organi; zato meni, da pomeni to načelo skladnost s pravili mednarodnega trga, če se jih lahko uporablja v skladu s sodbami Evropskega sodišča, ki zadevajo igre na srečo;

| 8. | meni, da je potrebna privlačna, dobro regulirana ponudba storitev iger na srečo tako na spletu kot prek običajnih kanalov iger na srečo v fizičnem prostoru, da potrošniki ne bi izbirali ponudnikov, ki ne izpolnjujejo nacionalnih zahtev za licenciranje; |
| --- | --- |

8.

meni, da je potrebna privlačna, dobro regulirana ponudba storitev iger na srečo tako na spletu kot prek običajnih kanalov iger na srečo v fizičnem prostoru, da potrošniki ne bi izbirali ponudnikov, ki ne izpolnjujejo nacionalnih zahtev za licenciranje;

| 9. | zato zavrača evropski pravni akt o enotni ureditvi celotne panoge iger na srečo, kljub temu pa meni, da bi usklajen evropski pristop v kombinaciji z nacionalno ureditvijo glede na čezmejnost spletnih storitev na srečo na nekaterih področjih prinesel jasno dodano vrednost; |
| --- | --- |

9.

zato zavrača evropski pravni akt o enotni ureditvi celotne panoge iger na srečo, kljub temu pa meni, da bi usklajen evropski pristop v kombinaciji z nacionalno ureditvijo glede na čezmejnost spletnih storitev na srečo na nekaterih področjih prinesel jasno dodano vrednost;

| 10. | priznava pravico držav članic, da same uredijo panogo iger na srečo, pri čemer morajo spoštovati temeljni načeli Pogodbe o EU, tj. načeli nediskriminacije in sorazmernosti; v zvezi s tem spoštuje odločitev nekaterih držav članic, da prepovejo vse ali nekatere vrste spletnih iger na srečo, da bi ohranile državni monopol v tej panogi, v skladu s sodno prakso Sodišča, če je njihov pristop dosleden; |
| --- | --- |

10.

priznava pravico držav članic, da same uredijo panogo iger na srečo, pri čemer morajo spoštovati temeljni načeli Pogodbe o EU, tj. načeli nediskriminacije in sorazmernosti; v zvezi s tem spoštuje odločitev nekaterih držav članic, da prepovejo vse ali nekatere vrste spletnih iger na srečo, da bi ohranile državni monopol v tej panogi, v skladu s sodno prakso Sodišča, če je njihov pristop dosleden;

| 11. | poudarja, da je Sodišče Evropske unije v številnih sodbah odločilo, da je dodelitev izključnih pravic enemu samemu ponudniku pod strogim nadzorom javnih organov lahko jamstvo za boljše varstvo potrošnikov pred goljufijami in učinkovitejši boj proti kaznivim dejanjem v panogi spletnih iger na srečo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je Sodišče Evropske unije v številnih sodbah odločilo, da je dodelitev izključnih pravic enemu samemu ponudniku pod strogim nadzorom javnih organov lahko jamstvo za boljše varstvo potrošnikov pred goljufijami in učinkovitejši boj proti kaznivim dejanjem v panogi spletnih iger na srečo;

| 12. | poudarja, da gre pri spletnih igrah na srečo za gospodarsko dejavnost posebne vrste, za katero pravila notranjega trga glede svobode ustanavljanja in zagotavljanja storitev ne morejo veljati brez omejitev; priznava dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije, v kateri je poudarjeno, da je treba nadzor na nacionalni ravni uvesti in izvajati na dosleden, sorazmeren in nediskriminatoren način; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da gre pri spletnih igrah na srečo za gospodarsko dejavnost posebne vrste, za katero pravila notranjega trga glede svobode ustanavljanja in zagotavljanja storitev ne morejo veljati brez omejitev; priznava dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije, v kateri je poudarjeno, da je treba nadzor na nacionalni ravni uvesti in izvajati na dosleden, sorazmeren in nediskriminatoren način;

| 13. | poudarja, da bi na eni strani morali ponudniki spletnih iger na srečo vedno spoštovati nacionalno zakonodajo držav, v katerih se take igre izvajajo, na drugi pa bi države članice morale ohraniti pravico, da uvedejo ukrepe za obravnavanje nezakonitih spletnih iger na srečo, s čimer bi zagotovili izvajanje nacionalne zakonodaje in nezakonitim ponudnikom preprečili dostop do trga; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi na eni strani morali ponudniki spletnih iger na srečo vedno spoštovati nacionalno zakonodajo držav, v katerih se take igre izvajajo, na drugi pa bi države članice morale ohraniti pravico, da uvedejo ukrepe za obravnavanje nezakonitih spletnih iger na srečo, s čimer bi zagotovili izvajanje nacionalne zakonodaje in nezakonitim ponudnikom preprečili dostop do trga;

| 14. | meni, da se v panogi iger na srečo ne more uporabljati načelo vzajemnega priznavanja licenc, kljub temu pa v skladu z načeli notranjega trga vztraja, da morajo države članice, ki odprejo panogo spletnih iger na srečo za konkurenco za vse ali nekatere vrste spletnih iger na srečo, zagotoviti preglednost in omogočiti nediskriminativno konkurenco; v zvezi s tem priporoča državam članicam, da uvedejo model licenciranja, v skladu s katerim bo lahko zaprosil za licenco vsak evropski ponudnik iger na srečo, ki izpolnjuje pogoje, ki so jih določile države članice; v tistih državah članicah, ki so uvedle sistem licenciranja, bi lahko vzpostavili postopke za vložitev zahtevka za licenco, ki zmanjšujejo upravne obremenitve, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju zahtev in kontrol, ki se izvajajo v drugih državah članicah, pri tem pa zagotovili ključno vlogo regulativnega organa v državi članici, v kateri je bila zahteva vložena; zato meni, da je treba na podlagi tesnejšega upravnega sodelovanja okrepiti medsebojno zaupanje med nacionalnimi regulativnimi organi; poleg tega spoštuje odločitev nekaterih držav članic, da določijo število ponudnikov, vrste in obseg ponujenih iger, da bi zaščitile potrošnike in preprečile kazniva dejanja, pod pogojem da so te omejitve sorazmerne in upoštevajo skrb za omejitev dejavnosti v tej panogi na dosleden in sistematičen način; |
| --- | --- |

14.

meni, da se v panogi iger na srečo ne more uporabljati načelo vzajemnega priznavanja licenc, kljub temu pa v skladu z načeli notranjega trga vztraja, da morajo države članice, ki odprejo panogo spletnih iger na srečo za konkurenco za vse ali nekatere vrste spletnih iger na srečo, zagotoviti preglednost in omogočiti nediskriminativno konkurenco; v zvezi s tem priporoča državam članicam, da uvedejo model licenciranja, v skladu s katerim bo lahko zaprosil za licenco vsak evropski ponudnik iger na srečo, ki izpolnjuje pogoje, ki so jih določile države članice; v tistih državah članicah, ki so uvedle sistem licenciranja, bi lahko vzpostavili postopke za vložitev zahtevka za licenco, ki zmanjšujejo upravne obremenitve, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju zahtev in kontrol, ki se izvajajo v drugih državah članicah, pri tem pa zagotovili ključno vlogo regulativnega organa v državi članici, v kateri je bila zahteva vložena; zato meni, da je treba na podlagi tesnejšega upravnega sodelovanja okrepiti medsebojno zaupanje med nacionalnimi regulativnimi organi; poleg tega spoštuje odločitev nekaterih držav članic, da določijo število ponudnikov, vrste in obseg ponujenih iger, da bi zaščitile potrošnike in preprečile kazniva dejanja, pod pogojem da so te omejitve sorazmerne in upoštevajo skrb za omejitev dejavnosti v tej panogi na dosleden in sistematičen način;

| 15. | poziva Komisijo, naj v skladu z načelom „aktivne subsidiarnosti“ preuči vsa možna sredstva ali ukrepe na ravni EU, namenjene varstvu ranljivih potrošnikov, preprečevanju zasvojenosti in boju proti nezakonitim ponudnikom na področju iger na srečo, tudi prek formaliziranega sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi, skupnih standardov za ponudnike ali okvirne direktive; meni, da bi lahko bil prvi korak vseevropski kodeks ravnanja za spletne igre na srečo, ki bi ga sprejeli regulativni organi in ponudniki; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj v skladu z načelom „aktivne subsidiarnosti“ preuči vsa možna sredstva ali ukrepe na ravni EU, namenjene varstvu ranljivih potrošnikov, preprečevanju zasvojenosti in boju proti nezakonitim ponudnikom na področju iger na srečo, tudi prek formaliziranega sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi, skupnih standardov za ponudnike ali okvirne direktive; meni, da bi lahko bil prvi korak vseevropski kodeks ravnanja za spletne igre na srečo, ki bi ga sprejeli regulativni organi in ponudniki;

| 16. | meni, da mora vseevropski kodeks ravnanja na področju spletnih iger na srečo obravnavati pravice in obveznosti ponudnika storitve in potrošnika; meni, da bi moral ta kodeks spodbujati odgovorno igranje na srečo, zagotavljati visoko raven varstva igralcev, zlasti mladoletnih in drugih ranljivih oseb, podpirati mehanizme za boj proti kibernetskemu kriminalu, goljufijam in zavajajočemu oglaševanju na ravni EU ter na nacionalni ravni in določiti okvir načel in pravil za enako varstvo potrošnikov povsod v EU; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora vseevropski kodeks ravnanja na področju spletnih iger na srečo obravnavati pravice in obveznosti ponudnika storitve in potrošnika; meni, da bi moral ta kodeks spodbujati odgovorno igranje na srečo, zagotavljati visoko raven varstva igralcev, zlasti mladoletnih in drugih ranljivih oseb, podpirati mehanizme za boj proti kibernetskemu kriminalu, goljufijam in zavajajočemu oglaševanju na ravni EU ter na nacionalni ravni in določiti okvir načel in pravil za enako varstvo potrošnikov povsod v EU;

| 17. | poudarja, da bi si morale države članice bolj prizadevati, da bi nezakonitim ponudnikom iger na srečo preprečile ponujanje storitev na spletu, na primer z oblikovanjem črnega seznama nezakonitih ponudnikov iger na srečo; poziva Komisijo, naj preuči možnost predloga o pravno zavezujočih instrumentih, ki bi obvezovali banke, izdajatelje kreditnih kartic in udeležence v drugih plačilnih sistemih v EU, da na podlagi nacionalnih črnih seznamov blokirajo transakcije med svojimi strankami ter ponudniki iger na srečo, ki nimajo licence na njihovem območju sodne pristojnosti, ne da bi ovirali zakonite transakcije; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi si morale države članice bolj prizadevati, da bi nezakonitim ponudnikom iger na srečo preprečile ponujanje storitev na spletu, na primer z oblikovanjem črnega seznama nezakonitih ponudnikov iger na srečo; poziva Komisijo, naj preuči možnost predloga o pravno zavezujočih instrumentih, ki bi obvezovali banke, izdajatelje kreditnih kartic in udeležence v drugih plačilnih sistemih v EU, da na podlagi nacionalnih črnih seznamov blokirajo transakcije med svojimi strankami ter ponudniki iger na srečo, ki nimajo licence na njihovem območju sodne pristojnosti, ne da bi ovirali zakonite transakcije;

| 18. | spoštuje pravico držav članic do uporabe številnih različnih represivnih ukrepov proti nezakonitim ponudbam spletnih storitev iger na srečo; podpira – da bi se povečala učinkovitost boja proti nezakonitim spletnim ponudbam iger na srečo – uvedbo regulativnega načela, v skladu s katerim lahko družba, ki ponuja storitve iger na srečo, deluje (ali se poteguje za zahtevano nacionalno licenco) v državi članici le, če ne posluje v nasprotju z zakonodajo katere koli druge države članice EU; |
| --- | --- |

18.

spoštuje pravico držav članic do uporabe številnih različnih represivnih ukrepov proti nezakonitim ponudbam spletnih storitev iger na srečo; podpira – da bi se povečala učinkovitost boja proti nezakonitim spletnim ponudbam iger na srečo – uvedbo regulativnega načela, v skladu s katerim lahko družba, ki ponuja storitve iger na srečo, deluje (ali se poteguje za zahtevano nacionalno licenco) v državi članici le, če ne posluje v nasprotju z zakonodajo katere koli druge države članice EU;

| 19. | poziva Komisijo kot varuha pogodb in države članice, naj še naprej učinkovito nadzirajo spoštovanje prava EU; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo kot varuha pogodb in države članice, naj še naprej učinkovito nadzirajo spoštovanje prava EU;

| 20. | ugotavlja, da bi bilo od leta 2008 mogoče doseči večji napredek glede odprtih primerov kršitev in da Sodišču EU doslej ni bila predložena pritožba zoper nobeno državo članico; poziva Komisijo, naj še naprej raziskuje morebitne neskladnosti v zakonodaji držav članic na področju iger na srečo (na spletu in zunaj njega) s PDEU in – po potrebi – nadaljuje postopke za ugotavljanje kršitev, ki potekajo od leta 2008, da bi zagotovila to skladnost s PDEU; opominja Komisijo kot varuha pogodb na njeno nalogo, da mora po prejetju pritožb o kršitvi svoboščin, določenih v pogodbah, hitro ukrepati; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da bi bilo od leta 2008 mogoče doseči večji napredek glede odprtih primerov kršitev in da Sodišču EU doslej ni bila predložena pritožba zoper nobeno državo članico; poziva Komisijo, naj še naprej raziskuje morebitne neskladnosti v zakonodaji držav članic na področju iger na srečo (na spletu in zunaj njega) s PDEU in – po potrebi – nadaljuje postopke za ugotavljanje kršitev, ki potekajo od leta 2008, da bi zagotovila to skladnost s PDEU; opominja Komisijo kot varuha pogodb na njeno nalogo, da mora po prejetju pritožb o kršitvi svoboščin, določenih v pogodbah, hitro ukrepati;

Sodelovanje med regulativnimi organi

| 21. | poziva k občutni širitvi sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi z zadostnimi pristojnostmi, katerih delo usklajuje Evropska komisija, da bi se razvili skupni standardi in skupaj ukrepalo proti ponudnikom spletnih iger na srečo, ki delujejo brez potrebnih nacionalnih licenc; nacionalne samostojne rešitve so zlasti neučinkovite kot sredstvo identificiranja igralcev na srečo, ki so na črnem seznamu, pri boju proti pranju denarja, goljufijam pri stavah in drugih oblikah organiziranega kriminala; v zvezi s tem meni, da je treba za učinkovitejše upravno sodelovanje v vsaki državi članici nujno ustanoviti regulativni organ z ustreznimi pooblastili; ugotavlja, da bi lahko bil informacijski sistem za notranji trg podlaga za učinkovitejše sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi; je seznanjen s pobudami nacionalnih regulativnih organov, da bi tesneje sodelovali, na primer omrežjem Foruma evropskih regulatorjev igralništva (GREF) in evropsko regulativno platformo; poziva k tesnejšemu sodelovanju in boljšemu usklajevanju med državami članicami EU ter Europolom in Eurojustom na področju boja proti nezakonitemu igranju na srečo, goljufijam, pranju denarja in drugim finančnim kaznivim dejanjem na področju spletnih iger na srečo; |
| --- | --- |

21.

poziva k občutni širitvi sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi z zadostnimi pristojnostmi, katerih delo usklajuje Evropska komisija, da bi se razvili skupni standardi in skupaj ukrepalo proti ponudnikom spletnih iger na srečo, ki delujejo brez potrebnih nacionalnih licenc; nacionalne samostojne rešitve so zlasti neučinkovite kot sredstvo identificiranja igralcev na srečo, ki so na črnem seznamu, pri boju proti pranju denarja, goljufijam pri stavah in drugih oblikah organiziranega kriminala; v zvezi s tem meni, da je treba za učinkovitejše upravno sodelovanje v vsaki državi članici nujno ustanoviti regulativni organ z ustreznimi pooblastili; ugotavlja, da bi lahko bil informacijski sistem za notranji trg podlaga za učinkovitejše sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi; je seznanjen s pobudami nacionalnih regulativnih organov, da bi tesneje sodelovali, na primer omrežjem Foruma evropskih regulatorjev igralništva (GREF) in evropsko regulativno platformo; poziva k tesnejšemu sodelovanju in boljšemu usklajevanju med državami članicami EU ter Europolom in Eurojustom na področju boja proti nezakonitemu igranju na srečo, goljufijam, pranju denarja in drugim finančnim kaznivim dejanjem na področju spletnih iger na srečo;

| 22. | meni, da se različne oblike spletnih iger na srečo – kot so hitre interaktivne igre na srečo, ki jih je treba igrati v sekundnih presledkih, stave in loterija s tedenskim žrebanjem – zelo razlikujejo med seboj in so zanje potrebne različne rešitve, saj nekatere oblike iger na srečo omogočajo večje priložnosti za zlorabo kot druge; zlasti ugotavlja, da je priložnost za pranje denarja odvisna od varnosti postopka identifikacije, vrste igre in načina plačila, zaradi česar je pri nekaterih oblikah iger nujno spremljati igro v realnem času in izvajati strožji nadzor kot pri drugih igrah; |
| --- | --- |

22.

meni, da se različne oblike spletnih iger na srečo – kot so hitre interaktivne igre na srečo, ki jih je treba igrati v sekundnih presledkih, stave in loterija s tedenskim žrebanjem – zelo razlikujejo med seboj in so zanje potrebne različne rešitve, saj nekatere oblike iger na srečo omogočajo večje priložnosti za zlorabo kot druge; zlasti ugotavlja, da je priložnost za pranje denarja odvisna od varnosti postopka identifikacije, vrste igre in načina plačila, zaradi česar je pri nekaterih oblikah iger nujno spremljati igro v realnem času in izvajati strožji nadzor kot pri drugih igrah;

| 23. | poudarja, da je treba poskrbeti za varstvo računov strank, odprtih v zvezi s spletnimi igrami na srečo, v primeru, da postane ponudnik storitev plačilno nesposoben; zato predlaga, naj bo cilj vse bodoče zakonodaje varstvo pologov v primeru, da bi bile zadevnim spletnim mestom naložene denarne kazni ali bi bili proti njim sproženi pravni postopki; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba poskrbeti za varstvo računov strank, odprtih v zvezi s spletnimi igrami na srečo, v primeru, da postane ponudnik storitev plačilno nesposoben; zato predlaga, naj bo cilj vse bodoče zakonodaje varstvo pologov v primeru, da bi bile zadevnim spletnim mestom naložene denarne kazni ali bi bili proti njim sproženi pravni postopki;

| 24. | poziva Komisijo, naj podpre potrošnike, če so jih prizadele nezakonite prakse, ter jim ponudi pravno pomoč; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj podpre potrošnike, če so jih prizadele nezakonite prakse, ter jim ponudi pravno pomoč;

| 25. | priporoča uvedbo enotnih vseevropskih minimalnih standardov elektronske identifikacije; meni, da bi bilo treba v postopku registracije ugotoviti identiteto igralca in hkrati zagotoviti, da ima igralec pri vsakem ponudniku iger na srečo na voljo največ en račun, povezan z igrami na srečo; poudarja, da so zanesljivi sistemi prijave in preverjanja ključna orodja za preprečevanje zlorabe spletnih iger na srečo, na primer za pranje denarja; |
| --- | --- |

25.

priporoča uvedbo enotnih vseevropskih minimalnih standardov elektronske identifikacije; meni, da bi bilo treba v postopku registracije ugotoviti identiteto igralca in hkrati zagotoviti, da ima igralec pri vsakem ponudniku iger na srečo na voljo največ en račun, povezan z igrami na srečo; poudarja, da so zanesljivi sistemi prijave in preverjanja ključna orodja za preprečevanje zlorabe spletnih iger na srečo, na primer za pranje denarja;

| 26. | meni, da mora EU za učinkovitejše varstvo potrošnikov – zlasti ranljivih in mladih igralcev – pred negativnimi vidiki spletnih iger na srečo, sprejeti skupne standarde varstva potrošnikov; v zvezi s tem poudarja, da morata biti postopka nadzora in varstva vzpostavljena, preden se začne dejavnost igre na srečo, in bi lahko med drugim obsegala preverjanje starosti, omejitve za elektronsko plačilo in prenos sredstev med računi, povezanimi z igrami na srečo, ter zahtevo, da ponudniki objavijo obvestilo o zakonsko najnižji starosti, zelo tveganem obnašanju, kompulzivnem igranju na srečo ter nacionalnih kontaktnih točkah na spletnih mestih za igre na srečo; |
| --- | --- |

26.

meni, da mora EU za učinkovitejše varstvo potrošnikov – zlasti ranljivih in mladih igralcev – pred negativnimi vidiki spletnih iger na srečo, sprejeti skupne standarde varstva potrošnikov; v zvezi s tem poudarja, da morata biti postopka nadzora in varstva vzpostavljena, preden se začne dejavnost igre na srečo, in bi lahko med drugim obsegala preverjanje starosti, omejitve za elektronsko plačilo in prenos sredstev med računi, povezanimi z igrami na srečo, ter zahtevo, da ponudniki objavijo obvestilo o zakonsko najnižji starosti, zelo tveganem obnašanju, kompulzivnem igranju na srečo ter nacionalnih kontaktnih točkah na spletnih mestih za igre na srečo;

| 27. | zahteva uporabo učinkovitih metod za boj proti problematičnemu igranju na srečo, tudi s prepovedjo iger na srečo in obveznimi omejitvami porabe v določenem obdobju, četudi tako omejitev določi kar potrošnik sam; poudarja, da je poleg tega treba določiti, da se možnost zvišanja omejitve porabe – če je ta dovoljena – lahko uveljavi šele s časovnim zamikom; |
| --- | --- |

27.

zahteva uporabo učinkovitih metod za boj proti problematičnemu igranju na srečo, tudi s prepovedjo iger na srečo in obveznimi omejitvami porabe v določenem obdobju, četudi tako omejitev določi kar potrošnik sam; poudarja, da je poleg tega treba določiti, da se možnost zvišanja omejitve porabe – če je ta dovoljena – lahko uveljavi šele s časovnim zamikom;

| 28. | poudarja, da je zasvojenost z igrami na srečo vedenjska motnja, ki lahko v nekaterih državah zadeva do 2 % prebivalstva; zato poziva k študiji o stopnji zasvojenosti v posameznih državah članicah EU, ki bi bila podlaga za opredelitev povezane strategije za varstvo potrošnikov pred tovrstno zasvojenostjo; meni, da je treba takoj, ko se ustvari račun za igre na srečo, dati na voljo obsežne in natančne informacije v zvezi z igrami na srečo, odgovornim igranjem na srečo ter možnostmi za zdravljenje odvisnosti od iger na srečo; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je zasvojenost z igrami na srečo vedenjska motnja, ki lahko v nekaterih državah zadeva do 2 % prebivalstva; zato poziva k študiji o stopnji zasvojenosti v posameznih državah članicah EU, ki bi bila podlaga za opredelitev povezane strategije za varstvo potrošnikov pred tovrstno zasvojenostjo; meni, da je treba takoj, ko se ustvari račun za igre na srečo, dati na voljo obsežne in natančne informacije v zvezi z igrami na srečo, odgovornim igranjem na srečo ter možnostmi za zdravljenje odvisnosti od iger na srečo;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo opravljene študije s tega področja, se osredotočijo na raziskave o pogostosti, nastanku in zdravljenju zasvojenosti z igrami na srečo, zberejo statistične podatke o trgih spletnih iger na srečo in jih objavijo na vseh kanalih panoge iger na srečo (na spletu in zunaj njega) ter o zasvojenosti z igrami na srečo, da bi zbrali celovite podatke o celotni panogi iger na srečo v EU; poudarja, da so potrebni statistični podatki iz neodvisnih virov, zlasti v zvezi z zasvojenostjo z igrami na srečo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo opravljene študije s tega področja, se osredotočijo na raziskave o pogostosti, nastanku in zdravljenju zasvojenosti z igrami na srečo, zberejo statistične podatke o trgih spletnih iger na srečo in jih objavijo na vseh kanalih panoge iger na srečo (na spletu in zunaj njega) ter o zasvojenosti z igrami na srečo, da bi zbrali celovite podatke o celotni panogi iger na srečo v EU; poudarja, da so potrebni statistični podatki iz neodvisnih virov, zlasti v zvezi z zasvojenostjo z igrami na srečo;

| 30. | poziva Komisijo, naj spodbudi vzpostavitev mreže nacionalnih organizacij, ki bi skrbela za zasvojence z igrami na srečo, da se omogoči izmenjava izkušenj in zgledov najboljše prakse; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj spodbudi vzpostavitev mreže nacionalnih organizacij, ki bi skrbela za zasvojence z igrami na srečo, da se omogoči izmenjava izkušenj in zgledov najboljše prakse;

| 31. | ugotavlja, da je v skladu z nedavno objavljeno študijo (14) panoga iger na sreči tista, v kateri je mogoče najpogosteje občutiti posledice odsotnosti sistema alternativnega reševanja sporov; zato predlaga, naj nacionalni regulativni organi vzpostavijo sisteme alternativnega reševanja sporov za panogo spletnih iger na srečo; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je v skladu z nedavno objavljeno študijo (14) panoga iger na sreči tista, v kateri je mogoče najpogosteje občutiti posledice odsotnosti sistema alternativnega reševanja sporov; zato predlaga, naj nacionalni regulativni organi vzpostavijo sisteme alternativnega reševanja sporov za panogo spletnih iger na srečo;

Igre na srečo in šport: nujno zagotavljanje celovitosti

| 32. | ugotavlja, da se je nevarnost goljufij na športnih tekmovanjih, ki sicer obstaja že od začetka, s pojavom športnih stav na spletu še povečala in ogroža celovitost športa; zato meni, da bi bilo treba oblikovati skupno opredelitev goljufij in prevar v športu in v vsej Evropi kaznovati goljufije pri stavah kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da se je nevarnost goljufij na športnih tekmovanjih, ki sicer obstaja že od začetka, s pojavom športnih stav na spletu še povečala in ogroža celovitost športa; zato meni, da bi bilo treba oblikovati skupno opredelitev goljufij in prevar v športu in v vsej Evropi kaznovati goljufije pri stavah kot kaznivo dejanje;

| 33. | poziva, naj se v vseh instrumentih poveča čezmejno policijsko in sodno sodelovanje, ki bi vključevalo vse pristojne organe držav članic, na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja vnaprej dogovorjenih izidov tekmovanj v povezavi s športnimi stavami; v zvezi s tem poziva države članice, naj razmislijo o uvedbi posebnih služb za pregon, ki bi bile v prvi vrsti odgovorne za preiskovanje primerov vnaprej dogovorjenih izidov tekmovanj; poziva k oblikovanju okvira za sodelovanje z organizatorji športnih tekmovanj, da bi poenostavili izmenjavo informacij med disciplinskimi organi v športu ter državnimi preiskovalnimi službami in organi pregona, na primer z ustanovitvijo posebnih nacionalnih mrež in kontaktnih točk za obravnavanje primerov vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih; po potrebi bi to moralo potekati v sodelovanju s ponudniki iger na srečo; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se v vseh instrumentih poveča čezmejno policijsko in sodno sodelovanje, ki bi vključevalo vse pristojne organe držav članic, na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja vnaprej dogovorjenih izidov tekmovanj v povezavi s športnimi stavami; v zvezi s tem poziva države članice, naj razmislijo o uvedbi posebnih služb za pregon, ki bi bile v prvi vrsti odgovorne za preiskovanje primerov vnaprej dogovorjenih izidov tekmovanj; poziva k oblikovanju okvira za sodelovanje z organizatorji športnih tekmovanj, da bi poenostavili izmenjavo informacij med disciplinskimi organi v športu ter državnimi preiskovalnimi službami in organi pregona, na primer z ustanovitvijo posebnih nacionalnih mrež in kontaktnih točk za obravnavanje primerov vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih; po potrebi bi to moralo potekati v sodelovanju s ponudniki iger na srečo;

| 34. | zato meni, da bi bilo treba oblikovati skupno evropsko opredelitev goljufije v športu in jo vključiti v kazensko pravo vseh držav članic; |
| --- | --- |

34.

zato meni, da bi bilo treba oblikovati skupno evropsko opredelitev goljufije v športu in jo vključiti v kazensko pravo vseh držav članic;

| 35. | je zaskrbljen zaradi povezav med kriminalnimi združbami in pojavom vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih v zvezi s spletnimi stavami, pri čemer se z dobičkom od njih financirajo druge nezakonite dejavnosti; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi povezav med kriminalnimi združbami in pojavom vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih v zvezi s spletnimi stavami, pri čemer se z dobičkom od njih financirajo druge nezakonite dejavnosti;

| 36. | poudarja, da je več evropskih držav že sprejelo strogo zakonodajo za preprečevanje pranja denarja v športnih stavah, goljufij v športu (ki so opredeljene kot posebno kaznivo dejanje) ter navzkrižij interesov med ponudniki stav in športnimi klubi, ekipami ali aktivnimi športniki; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je več evropskih držav že sprejelo strogo zakonodajo za preprečevanje pranja denarja v športnih stavah, goljufij v športu (ki so opredeljene kot posebno kaznivo dejanje) ter navzkrižij interesov med ponudniki stav in športnimi klubi, ekipami ali aktivnimi športniki;

| 37. | ugotavlja, da spletni ponudniki z licenco v EU že prispevajo k zaznavanju morebitnih pojavov korupcije v športu; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da spletni ponudniki z licenco v EU že prispevajo k zaznavanju morebitnih pojavov korupcije v športu;

| 38. | poudarja, kako pomembno je izobraževanje za ohranjanje celovitosti športa; zato poziva države članice in športne zveze, naj ustrezno obveščajo in izobražujejo športnike in potrošnike že od malih nog in na vseh ravneh (tako ljubiteljski kot poklicni); |
| --- | --- |

38.

poudarja, kako pomembno je izobraževanje za ohranjanje celovitosti športa; zato poziva države članice in športne zveze, naj ustrezno obveščajo in izobražujejo športnike in potrošnike že od malih nog in na vseh ravneh (tako ljubiteljski kot poklicni);

| 39. | se zaveda, kako zelo pomembni so prihodki od iger na srečo pri financiranju poklicnega in ljubiteljskega športa na vseh ravneh v državah članicah, tudi kar zadeva ukrepe za varstvo celovitosti športnih tekmovanj pred manipulacijami pri stavah; poziva Komisijo, naj preuči alternativne možnosti finančnih ureditev, obenem pa spoštuje prakso držav članic, v katerih se prihodki iz športnih stav utegnejo rutinsko uporabljati za varstvo celovitosti športnih tekmovanj pred manipulacijami s stavami, hkrati pa upošteva, da noben mehanizem financiranja ne sme privesti do razmer, od katerih bi imelo korist le majhno število poklicnih in pogosto predvajanih športov, medtem ko bi drugi športi in zlasti množični šport doživeli zmanjšanje sredstev iz športnih stav; |
| --- | --- |

39.

se zaveda, kako zelo pomembni so prihodki od iger na srečo pri financiranju poklicnega in ljubiteljskega športa na vseh ravneh v državah članicah, tudi kar zadeva ukrepe za varstvo celovitosti športnih tekmovanj pred manipulacijami pri stavah; poziva Komisijo, naj preuči alternativne možnosti finančnih ureditev, obenem pa spoštuje prakso držav članic, v katerih se prihodki iz športnih stav utegnejo rutinsko uporabljati za varstvo celovitosti športnih tekmovanj pred manipulacijami s stavami, hkrati pa upošteva, da noben mehanizem financiranja ne sme privesti do razmer, od katerih bi imelo korist le majhno število poklicnih in pogosto predvajanih športov, medtem ko bi drugi športi in zlasti množični šport doživeli zmanjšanje sredstev iz športnih stav;

| 40. | ponavlja svoje stališče, da so športne stave oblika komercialne uporabe športnih tekmovanj; priporoča, da se športna tekmovanja zaščitijo pred vsako nepooblaščeno komercialno uporabo, zlasti s priznanjem lastninske pravice organizatorjev športnih dogodkov, ne le zato, da se zagotovi pravičen finančni donos v korist vseh ravni poklicnega in ljubiteljskega športa, temveč tudi kot način za krepitev boja proti vnaprej dogovorjenim izidom tekmovanj; |
| --- | --- |

40.

ponavlja svoje stališče, da so športne stave oblika komercialne uporabe športnih tekmovanj; priporoča, da se športna tekmovanja zaščitijo pred vsako nepooblaščeno komercialno uporabo, zlasti s priznanjem lastninske pravice organizatorjev športnih dogodkov, ne le zato, da se zagotovi pravičen finančni donos v korist vseh ravni poklicnega in ljubiteljskega športa, temveč tudi kot način za krepitev boja proti vnaprej dogovorjenim izidom tekmovanj;

| 41. | poudarja, da bi sklenitev pravno zavezujočih sporazumov med organizatorji športnih tekmovanj in ponudniki spletnih iger na srečo zagotovila bolj uravnoteženo razmerje med njimi; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bi sklenitev pravno zavezujočih sporazumov med organizatorji športnih tekmovanj in ponudniki spletnih iger na srečo zagotovila bolj uravnoteženo razmerje med njimi;

| 42. | poudarja pomen preglednosti v panogi spletnih iger na srečo; opozarja predvsem na obveznost letnega poročanja, s pomočjo katerega bi, med drugim, lahko izvedeli, katere dejavnosti v javnem interesu in kateri športni dogodki se financirajo ali sponzorirajo z dohodki od iger na srečo; poziva Evropsko komisijo, naj preuči možnost obveznega letnega poročanja; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen preglednosti v panogi spletnih iger na srečo; opozarja predvsem na obveznost letnega poročanja, s pomočjo katerega bi, med drugim, lahko izvedeli, katere dejavnosti v javnem interesu in kateri športni dogodki se financirajo ali sponzorirajo z dohodki od iger na srečo; poziva Evropsko komisijo, naj preuči možnost obveznega letnega poročanja;

| 43. | opozarja, da je treba zagotoviti zanesljivo alternativno možnost storitvam nezakonitih iger na srečo; poudarja, da so potrebne pragmatične rešitve v zvezi z dejavnostmi, ko ponudniki iger na srečo oglašujejo in sponzorirajo športne dogodke; meni, da bi bilo treba določiti skupne standarde za oglaševanje, ki bi omogočali zadostno varstvo ranljivih potrošnikov, hkrati pa tudi sponzoriranje mednarodnih prireditev; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da je treba zagotoviti zanesljivo alternativno možnost storitvam nezakonitih iger na srečo; poudarja, da so potrebne pragmatične rešitve v zvezi z dejavnostmi, ko ponudniki iger na srečo oglašujejo in sponzorirajo športne dogodke; meni, da bi bilo treba določiti skupne standarde za oglaševanje, ki bi omogočali zadostno varstvo ranljivih potrošnikov, hkrati pa tudi sponzoriranje mednarodnih prireditev;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z vsemi zainteresiranimi stranmi v športu, da bi opredelile ustrezne mehanizme, ki so potrebni za zaščito celovitosti športa in financiranje množičnih športov; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z vsemi zainteresiranimi stranmi v športu, da bi opredelile ustrezne mehanizme, ki so potrebni za zaščito celovitosti športa in financiranje množičnih športov;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Zlasti sodb v zadevah: C-275/92, Schindler, Recueil 1994, C-55/94, Gebhard, Recueil 1995, C-124/97, Läärä, Recueil 1999, C-67/98, Zenatti, Recueil 1999, C-6/01, Anomar, Recueil 2003, C-243/01, Gambelli, Recueil 2003, C-42/02, Lindman, Recueil 2003, C-444/02, Fixtures Marketing Ltd. proti OPAP, ZOdl. 2004, C-338/02, Fixtures Marketing Ltd. proti Svenska Spel AB 2004, C-46/02, Fixtures Marketing Ltd. proti Svenska Spel AB, ZOdl. 2004, C-386/04, Stauffer, ZOdl. 2006, C-432/05, Unibet, ZOdl. 2007, C-338/04, C-359/04 in C-360/04, Placanica in drugi, ZOdl. 2007, C-206/04, Komisija proti Italiji, ZOdl. 2007, C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional, ZOdl. 2009, C-258/08, Ladbrokes, ZOdl. 2010, C-203/08, Sporting Exchange, ZOdl. 2010, C-447/08 in C-448/08, Sjöberg in Gerdin, ZOdl. 2010, C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 in C-410/07, Markus Stoß in drugi, ZOdl. 2010, C-46/08, Carmen Media, ZOdl. 2010 in C-64/08, Engelmann, ZOdl. 2010.

(2)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 30.

(3)  UL C 271 E, 12.11.2009, str. 51.

(4)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(5)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(6)  UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

(7)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(9)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(10)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(11)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(12)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(13)  Sodba Sodišča v zadevi C-46/08, Carmen Media, ZOdl. 2010.

(14)  Študija o čezmejnem alternativnem reševanju sporov v Evropski uniji, 2011, http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/43

---

Torek, 15. november 2011Zdravje medonosnih čebel in čebelarstvo

P7_TA(2011)0493

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o zdravju medonosnih čebel in izzivih za čebelarski sektor (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o razmerah v čebelarstvu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o razmerah v čebelarstvu (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2010 o zdravju medonosnih čebel (KOM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2010 o zdravju medonosnih čebel (KOM(2010)0714),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. maja 2011 o zdravju medonosnih čebel, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. maja 2011 o zdravju medonosnih čebel,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2011 z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (KOM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2011 z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (KOM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (2), ki vsebuje posebne določbe za sektor čebelarstva v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (2), ki vsebuje posebne določbe za sektor čebelarstva v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju znanstvenega poročila Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 11. avgusta 2008 in znanstvenega poročila, ki ga je naročila ter 3. decembra 2009 sprejela EFSA, ki obe obravnavata pogin in nadzor čebel v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega poročila Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 11. avgusta 2008 in znanstvenega poročila, ki ga je naročila ter 3. decembra 2009 sprejela EFSA, ki obe obravnavata pogin in nadzor čebel v Evropi,

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča v zadevi C-442/09 (3) o označevanju medu, ki vsebuje gensko spremenjene snovi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča v zadevi C-442/09 (3) o označevanju medu, ki vsebuje gensko spremenjene snovi,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne uporabe pesticidov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne uporabe pesticidov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (6),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0359/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0359/2011),

| A. | ker ima čebelarstvo kot gospodarska in družbena dejavnost ključno vlogo pri trajnostnem razvoju podeželja, ustvarja delovna mesta in z opraševanjem zagotavlja pomembno ekosistemsko storitev, ki prispeva k povečevanju biotske raznovrstnosti, saj ohranja gensko raznolikost rastlin; |
| --- | --- |

A.

ker ima čebelarstvo kot gospodarska in družbena dejavnost ključno vlogo pri trajnostnem razvoju podeželja, ustvarja delovna mesta in z opraševanjem zagotavlja pomembno ekosistemsko storitev, ki prispeva k povečevanju biotske raznovrstnosti, saj ohranja gensko raznolikost rastlin;

| B. | ker sta čebelarstvo in biotska raznovrstnost odvisna drug od drugega; ker čebelje kolonije z opraševanjem prispevajo pomembne okoljske, gospodarske in družbene javne dobrine ter tako zagotavljajo varnost preskrbe s hrano in ohranjajo biotsko raznovrstnost in ker čebelarji z vzrejo čebeljih družin opravljajo okoljsko storitev izrednega pomena ter ohranjajo trajnostni model proizvodnje na podeželskih območjih; ker dajejo čebelje paše, raznolika pasišča in nekatere kmetijske kulture (oljna repica, sončnice...) čebelam bogato hrano, potrebno za zdravje in ohranjanje imunske zaščite; |
| --- | --- |

B.

ker sta čebelarstvo in biotska raznovrstnost odvisna drug od drugega; ker čebelje kolonije z opraševanjem prispevajo pomembne okoljske, gospodarske in družbene javne dobrine ter tako zagotavljajo varnost preskrbe s hrano in ohranjajo biotsko raznovrstnost in ker čebelarji z vzrejo čebeljih družin opravljajo okoljsko storitev izrednega pomena ter ohranjajo trajnostni model proizvodnje na podeželskih območjih; ker dajejo čebelje paše, raznolika pasišča in nekatere kmetijske kulture (oljna repica, sončnice...) čebelam bogato hrano, potrebno za zdravje in ohranjanje imunske zaščite;

| C. | ker so bili izraženi pomisleki, da zaradi visokih stroškov ustanovitve čebelarskega podjetja manj ljudi vstopa v to panogo, zato je premalo panjev za opraševanje pomembnih kmetijskih poljščin; |
| --- | --- |

C.

ker so bili izraženi pomisleki, da zaradi visokih stroškov ustanovitve čebelarskega podjetja manj ljudi vstopa v to panogo, zato je premalo panjev za opraševanje pomembnih kmetijskih poljščin;

| D. | ker o zmanjševanju števila čebeljih družin poročajo tako iz EU kot tudi iz drugih delov sveta; ker upada število vrst opraševalcev, ki prispevajo h kmetijski produktivnosti; ker bi se morali kmetje v EU, pa tudi kmetje v drugih delih sveta, v primeru občutnega poslabšanja tega trenda zateči k umetnemu opraševanju, zaradi česar bi se stroški opraševanja povečali za dvakrat; ker znanost in veterinarska praksa trenutno komajda zagotavljata učinkovito preprečevanje ali nadzor bolezni, kar zadeva določene škodljivce in bolezni, zaradi premalo obsežnih raziskav in nezadostnega razvoja novih zdravil za zdravje čebel v zadnjih desetletjih, kar je posledica omejenega obsega trga in posledično majhnega interesa velikih farmacevtskih podjetij; ker omejeno število razpoložljivih zdravil za boj proti pršici Varroa destructor v številnih primerih ni več učinkovito, |
| --- | --- |

D.

ker o zmanjševanju števila čebeljih družin poročajo tako iz EU kot tudi iz drugih delov sveta; ker upada število vrst opraševalcev, ki prispevajo h kmetijski produktivnosti; ker bi se morali kmetje v EU, pa tudi kmetje v drugih delih sveta, v primeru občutnega poslabšanja tega trenda zateči k umetnemu opraševanju, zaradi česar bi se stroški opraševanja povečali za dvakrat; ker znanost in veterinarska praksa trenutno komajda zagotavljata učinkovito preprečevanje ali nadzor bolezni, kar zadeva določene škodljivce in bolezni, zaradi premalo obsežnih raziskav in nezadostnega razvoja novih zdravil za zdravje čebel v zadnjih desetletjih, kar je posledica omejenega obsega trga in posledično majhnega interesa velikih farmacevtskih podjetij; ker omejeno število razpoložljivih zdravil za boj proti pršici Varroa destructor v številnih primerih ni več učinkovito,

| E. | ker na zdravje posameznih čebel in kolonij vplivajo številni letalni in subletalni dejavniki, mnogi izmed njih pa so povezani med seboj; ker omejeno število zdravil v prometu za boj proti pršici Varroa destructor v številnih primerih ni več dovolj učinkovito zaradi odpornosti nanje; ker strupene uporaba pesticidov, spreminjajoči se podnebni in okoljski pogoji, izguba biotske raznovrstnosti rastlin, sprememba namembnosti zemljišč, slabe čebelarske prakse in prisotnost invazivnih vrst šibijo imunske sisteme kolonij in spodbujajo oportunistične bolezni, ker so medonosne čebele lahko izpostavljene fitofarmacevtskim sredstvom po neposrednih ali posrednih poteh, kot so tok vetra, površinska voda, gutacija, nektar in cvetni prah; |
| --- | --- |

E.

ker na zdravje posameznih čebel in kolonij vplivajo številni letalni in subletalni dejavniki, mnogi izmed njih pa so povezani med seboj; ker omejeno število zdravil v prometu za boj proti pršici Varroa destructor v številnih primerih ni več dovolj učinkovito zaradi odpornosti nanje; ker strupene uporaba pesticidov, spreminjajoči se podnebni in okoljski pogoji, izguba biotske raznovrstnosti rastlin, sprememba namembnosti zemljišč, slabe čebelarske prakse in prisotnost invazivnih vrst šibijo imunske sisteme kolonij in spodbujajo oportunistične bolezni, ker so medonosne čebele lahko izpostavljene fitofarmacevtskim sredstvom po neposrednih ali posrednih poteh, kot so tok vetra, površinska voda, gutacija, nektar in cvetni prah;

| F. | ker lahko čebelarji prispevajo k ohranjanju zdravja in dobrobiti svojih čebel, čeprav ima pri njihovem uspehu pomembno vlogo kakovost okolja; |
| --- | --- |

F.

ker lahko čebelarji prispevajo k ohranjanju zdravja in dobrobiti svojih čebel, čeprav ima pri njihovem uspehu pomembno vlogo kakovost okolja;

| G. | ker se zagovarja minimalna uporaba veterinarskih izdelkov in zdravilnih učinkovin pri ohranjanju zdravega imunskega sistema družine, vendar se pojavljajo težave z odpornostjo; ker čebele učinkovin in zdravil ne presnavljajo, temveč te končajo v medu, in ker so evropski proizvajalci odvisni od čistega, visokokakovostnega medu brez ostankov; |
| --- | --- |

G.

ker se zagovarja minimalna uporaba veterinarskih izdelkov in zdravilnih učinkovin pri ohranjanju zdravega imunskega sistema družine, vendar se pojavljajo težave z odpornostjo; ker čebele učinkovin in zdravil ne presnavljajo, temveč te končajo v medu, in ker so evropski proizvajalci odvisni od čistega, visokokakovostnega medu brez ostankov;

| H. | ker je veliko evropskih čebelarjev amaterjev in ne poklicnih čebelarjev; |
| --- | --- |

H.

ker je veliko evropskih čebelarjev amaterjev in ne poklicnih čebelarjev;

Raziskave in širjenje znanstvenih spoznanj

| 1. | poziva Komisijo, naj v naslednjem finančnem okviru (8. okvirni progam) zviša raven pomoči raziskavam o zdravju medonosnih čebel in raziskave osredotoči na tehnološki razvoj, preprečevanje in nadzor bolezni, zlasti kar zadeva vpliv okoljskih dejavnikov na imunske sisteme čebeljih družin in interakcije z boleznimi, z določitvijo trajnostnih kmetijskih praks in okrepitvijo nekemijskih nadomestnih možnosti (t.j. preventivnih kmetijskih praks, kot je kolobarjenje, in uporabe biotičnega zatiranja) ter na splošno z nadaljnjim spodbujanjem metod integriranega varstva pred škodljivci in razvojem veterinarskih zdravil za dejavnike, ki sedaj povzročajo bolezni medonosnih čebel v EU, še posebej pršice Varroa destructor, ki je poglavitni povzročitelj bolezni in ki zaradi velike odpornosti zahteva uporabo večjega števila zdravilnih učinkovin v boju proti njej in proti drugim endoparazitom in drugim oportunističnim boleznim; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v naslednjem finančnem okviru (8. okvirni progam) zviša raven pomoči raziskavam o zdravju medonosnih čebel in raziskave osredotoči na tehnološki razvoj, preprečevanje in nadzor bolezni, zlasti kar zadeva vpliv okoljskih dejavnikov na imunske sisteme čebeljih družin in interakcije z boleznimi, z določitvijo trajnostnih kmetijskih praks in okrepitvijo nekemijskih nadomestnih možnosti (t.j. preventivnih kmetijskih praks, kot je kolobarjenje, in uporabe biotičnega zatiranja) ter na splošno z nadaljnjim spodbujanjem metod integriranega varstva pred škodljivci in razvojem veterinarskih zdravil za dejavnike, ki sedaj povzročajo bolezni medonosnih čebel v EU, še posebej pršice Varroa destructor, ki je poglavitni povzročitelj bolezni in ki zaradi velike odpornosti zahteva uporabo večjega števila zdravilnih učinkovin v boju proti njej in proti drugim endoparazitom in drugim oportunističnim boleznim;

| 2. | meni, da je treba čim prej ukrepati, da bi zaščitili zdravje čebel, pri čemer je treba upoštevati posebnosti čebelarstva, raznolikost udeleženih akterjev ter načeli sorazmernosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba čim prej ukrepati, da bi zaščitili zdravje čebel, pri čemer je treba upoštevati posebnosti čebelarstva, raznolikost udeleženih akterjev ter načeli sorazmernosti in subsidiarnosti;

| 3. | ponovno izraža zaskrbljenost nad tem, da bi lahko povečana umrljivost čebel in divjih opraševalcev v Evropi zelo negativno vplivala na kmetijstvo, proizvodnjo hrane in oskrbo z njo, biotsko raznovrstnost, okoljsko trajnost in ekosisteme, če ne bomo ukrepali; |
| --- | --- |

3.

ponovno izraža zaskrbljenost nad tem, da bi lahko povečana umrljivost čebel in divjih opraševalcev v Evropi zelo negativno vplivala na kmetijstvo, proizvodnjo hrane in oskrbo z njo, biotsko raznovrstnost, okoljsko trajnost in ekosisteme, če ne bomo ukrepali;

| 4. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s čebelarskimi združenji spodbudi vzpostavitev ustreznih nacionalnih nadzornih sistemov in razvije usklajene standarde na ravni EU, ki bodo omogočali primerjavo; poudarja potrebo po enotni identifikaciji in registraciji čebelnjakov na nacionalni ravni ter vsakoletnem pregledu in posodabljanju te evidence; vztraja, da se identifikacija in registracija ne bi smeli financirati iz obstoječih programov za izboljšanje proizvodnje in trženja medu v Evropski uniji (Uredba Sveta (ES) št. 1221/97 (7)); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s čebelarskimi združenji spodbudi vzpostavitev ustreznih nacionalnih nadzornih sistemov in razvije usklajene standarde na ravni EU, ki bodo omogočali primerjavo; poudarja potrebo po enotni identifikaciji in registraciji čebelnjakov na nacionalni ravni ter vsakoletnem pregledu in posodabljanju te evidence; vztraja, da se identifikacija in registracija ne bi smeli financirati iz obstoječih programov za izboljšanje proizvodnje in trženja medu v Evropski uniji (Uredba Sveta (ES) št. 1221/97 (7));

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre ustanovitev evropske mreže referenčnih čebelnjakov za nadzor vpliva okoljskih pogojev ter čebelarskih in kmetijskih praks na zdravje čebel; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre ustanovitev evropske mreže referenčnih čebelnjakov za nadzor vpliva okoljskih pogojev ter čebelarskih in kmetijskih praks na zdravje čebel;

| 6. | poziva Komisijo, naj pripravi triletne programe na osnovi izjavi vseh držav članic o številu dejansko popisanih čebeljih panjev in ne na osnovi ocen o tem številu; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj pripravi triletne programe na osnovi izjavi vseh držav članic o številu dejansko popisanih čebeljih panjev in ne na osnovi ocen o tem številu;

| 7. | pozdravlja ustanovitev referenčnega laboratorija EU za zdravje čebel, ki se mora osredotočiti na dejavnosti, ki jih ne pokrivajo obstoječe mreže strokovnjakov ali nacionalni laboratoriji, in zbrati celovito znanje na podlagi njihovih raziskav; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja ustanovitev referenčnega laboratorija EU za zdravje čebel, ki se mora osredotočiti na dejavnosti, ki jih ne pokrivajo obstoječe mreže strokovnjakov ali nacionalni laboratoriji, in zbrati celovito znanje na podlagi njihovih raziskav;

| 8. | poudarja, da je treba podpirati diagnostične laboratorije in preskuse na terenu na nacionalni ravni ter da se je treba izogniti prekrivanju financiranja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba podpirati diagnostične laboratorije in preskuse na terenu na nacionalni ravni ter da se je treba izogniti prekrivanju financiranja;

| 9. | poziva Komisijo, naj skupaj s predstavniki čebelarskega sektorja ustanovi usmerjevalni odbor, ki bo pomagal Komisiji pri pripravi letnega delovnega programa referenčnega laboratorija EU; obžaluje, ker je bil prvi letni delovni program referenčnega laboratorija EU predstavljen brez predhodnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj skupaj s predstavniki čebelarskega sektorja ustanovi usmerjevalni odbor, ki bo pomagal Komisiji pri pripravi letnega delovnega programa referenčnega laboratorija EU; obžaluje, ker je bil prvi letni delovni program referenčnega laboratorija EU predstavljen brez predhodnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi;

| 10. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira znanstvene raziskave na področju zdravja medonosnih čebel, ki bodo temeljile na dobrih primerih pobud COST Action COLOSS, BeeDoc in STEP, ter spodbuja države članice, naj podprejo znanstvene raziskave na tem področju; kljub temu poudarja, da je treba okrepiti odnose s čebelarji in čebelarskimi organizacijami; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj še naprej podpira znanstvene raziskave na področju zdravja medonosnih čebel, ki bodo temeljile na dobrih primerih pobud COST Action COLOSS, BeeDoc in STEP, ter spodbuja države članice, naj podprejo znanstvene raziskave na tem področju; kljub temu poudarja, da je treba okrepiti odnose s čebelarji in čebelarskimi organizacijami;

| 11. | poziva Komisijo, naj izključi prekrivanje pri uporabi sredstev, da bi učinkoviteje zagotavljala gospodarsko in okoljsko dodano vrednost za čebelarje in kmete; poziva Komisijo, naj spodbudi države članice k povečanju sredstev za raziskave; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj izključi prekrivanje pri uporabi sredstev, da bi učinkoviteje zagotavljala gospodarsko in okoljsko dodano vrednost za čebelarje in kmete; poziva Komisijo, naj spodbudi države članice k povečanju sredstev za raziskave;

| 12. | poziva države članice, naj spodbujajo in nadzorujejo ustanovitev nacionalnih mrež za nadzor fenologije medonosnih rastlinskih vrst; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj spodbujajo in nadzorujejo ustanovitev nacionalnih mrež za nadzor fenologije medonosnih rastlinskih vrst;

| 13. | poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja večjo izmenjavo informacij med državami članicami, laboratoriji, čebelarji, kmeti, industrijo in znanstveniki o ekotoksikoloških študijah, ki zadevajo zdravje medonosnih čebel, da bi omogočili utemeljen neodvisen znanstveni nadzor; poziva Komisijo, naj v tem procesu pomaga in da na voljo ustrezno spletno stran v vseh uradnih jezikih zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja večjo izmenjavo informacij med državami članicami, laboratoriji, čebelarji, kmeti, industrijo in znanstveniki o ekotoksikoloških študijah, ki zadevajo zdravje medonosnih čebel, da bi omogočili utemeljen neodvisen znanstveni nadzor; poziva Komisijo, naj v tem procesu pomaga in da na voljo ustrezno spletno stran v vseh uradnih jezikih zadevnih držav članic;

| 14. | pozdravlja pobudo Komisije za boljše usposabljanje za varnejšo hrano, vendar poziva k njenemu izvajanju tudi po letu 2011 in k povečanju števila udeležencev iz nacionalnih organov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pobudo Komisije za boljše usposabljanje za varnejšo hrano, vendar poziva k njenemu izvajanju tudi po letu 2011 in k povečanju števila udeležencev iz nacionalnih organov;

| 15. | poziva k podpori programov usposabljanja o preprečevanju bolezni in nadzoru nad njimi za čebelarje, za kmete in gozdarje pa o botaničnem znanju, čebelam neškodljivi uporabi fitofarmacevtskih sredstev ter vplivu pesticidov in nekemičnih kmetijskih praksah za preprečevanje plevela; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s čebelarskimi organizacijami predlaga smernice za veterinarsko obdelavo panjev; |
| --- | --- |

15.

poziva k podpori programov usposabljanja o preprečevanju bolezni in nadzoru nad njimi za čebelarje, za kmete in gozdarje pa o botaničnem znanju, čebelam neškodljivi uporabi fitofarmacevtskih sredstev ter vplivu pesticidov in nekemičnih kmetijskih praksah za preprečevanje plevela; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s čebelarskimi organizacijami predlaga smernice za veterinarsko obdelavo panjev;

| 16. | poziva organe in predstavniške organizacije v državah članicah, naj med čebelarji podprejo širjenje ustreznega znanstvenega in tehničnega znanja o zdravju čebel; poudarja, da je potreben stalen dialog med čebelarji, kmeti in ustreznimi organi; |
| --- | --- |

16.

poziva organe in predstavniške organizacije v državah članicah, naj med čebelarji podprejo širjenje ustreznega znanstvenega in tehničnega znanja o zdravju čebel; poudarja, da je potreben stalen dialog med čebelarji, kmeti in ustreznimi organi;

| 17. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno usposabljanje za veterinarje ter čebelarjem omogočiti veterinarsko svetovanje in vključiti čebelarske strokovnjake v nacionalne veterinarske organe; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno usposabljanje za veterinarje ter čebelarjem omogočiti veterinarsko svetovanje in vključiti čebelarske strokovnjake v nacionalne veterinarske organe;

Zdravila za uporabo v veterinarski medicini

| 18. | priznava velik pomen razvoja novih in učinkovitih sredstev proti pršicam varojam, ki povzročijo približno 10-odstotne letne izgube; meni, da je treba za zmanjšanje negativnih učinkov bolezni in škodljivcev povečati podporo odobrenemu veterinarskemu zdravljenju; poziva Komisijo, naj uvede skupne smernice za veterinarsko zdravljenje na tem področju in poudari pomen njegove pravilne uporabe; zahteva, naj se uvedejo smernice o uporabi molekul in/ali formul, ki temeljijo na organskih kislinah in eteričnih oljih ter drugih učinkovinah, odobrenih za biološko zatiranje škodljivcev; |
| --- | --- |

18.

priznava velik pomen razvoja novih in učinkovitih sredstev proti pršicam varojam, ki povzročijo približno 10-odstotne letne izgube; meni, da je treba za zmanjšanje negativnih učinkov bolezni in škodljivcev povečati podporo odobrenemu veterinarskemu zdravljenju; poziva Komisijo, naj uvede skupne smernice za veterinarsko zdravljenje na tem področju in poudari pomen njegove pravilne uporabe; zahteva, naj se uvedejo smernice o uporabi molekul in/ali formul, ki temeljijo na organskih kislinah in eteričnih oljih ter drugih učinkovinah, odobrenih za biološko zatiranje škodljivcev;

| 19. | poziva države članice, naj zagotovijo finančno pomoč za raziskave, razvoj in preskušanje na terenu novih zdravil za zdravje čebel, zlasti za mala in srednja podjetja, glede na prispevek čebelarskega sektorja k biotski raznovrstnosti in javnemu dobremu z opraševanjem, pri tem pa upoštevajo visoke stroške veterinarskega zdravljenja, ki jih zaenkrat nosijo čebelarji, v primerjavi z zdravstvenimi stroški v drugih živinorejskih sektorjih; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj zagotovijo finančno pomoč za raziskave, razvoj in preskušanje na terenu novih zdravil za zdravje čebel, zlasti za mala in srednja podjetja, glede na prispevek čebelarskega sektorja k biotski raznovrstnosti in javnemu dobremu z opraševanjem, pri tem pa upoštevajo visoke stroške veterinarskega zdravljenja, ki jih zaenkrat nosijo čebelarji, v primerjavi z zdravstvenimi stroški v drugih živinorejskih sektorjih;

| 20. | poudarja, da je treba farmacevtsko industrijo spodbujati k razvoju novih zdravil za zdravljenje bolezni čebel; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba farmacevtsko industrijo spodbujati k razvoju novih zdravil za zdravljenje bolezni čebel;

| 21. | poziva Komisijo, naj pripravi prožnejše predpise za odobritev in razpoložljivost zdravil za uporabo v veterinarski medicini za medonosne čebele, vključno z zdravili rastlinskega izvora ter drugimi, ki ne vplivajo na zdravje žuželk; pozdravlja predlog Komisije o reviziji direktive o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, vendar ugotavlja, da sedanja omejena razpoložljivost takih proizvodov ne bi smela služiti kot podlaga za registracijo/trženje antibiotikov za zdravljenje drugih oportunističnih bolezni v čebeljih družinah glede na njihov vpliv na kakovost čebelarskih proizvodov in odpornost; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj pripravi prožnejše predpise za odobritev in razpoložljivost zdravil za uporabo v veterinarski medicini za medonosne čebele, vključno z zdravili rastlinskega izvora ter drugimi, ki ne vplivajo na zdravje žuželk; pozdravlja predlog Komisije o reviziji direktive o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, vendar ugotavlja, da sedanja omejena razpoložljivost takih proizvodov ne bi smela služiti kot podlaga za registracijo/trženje antibiotikov za zdravljenje drugih oportunističnih bolezni v čebeljih družinah glede na njihov vpliv na kakovost čebelarskih proizvodov in odpornost;

| 22. | podpira namero Komisije za uvedbo največje mejne vrednosti ostanka pri uporabi zdravil na podlagi „kaskadnega“ postopka, da bi odpravila sedanjo pravno negotovost, ki ovira zdravljenje bolnih čebel; |
| --- | --- |

22.

podpira namero Komisije za uvedbo največje mejne vrednosti ostanka pri uporabi zdravil na podlagi „kaskadnega“ postopka, da bi odpravila sedanjo pravno negotovost, ki ovira zdravljenje bolnih čebel;

| 23. | poziva k spremembi zakonodajnega okolja, da bo lahko Evropska agencija za zdravila v duhu varovanja pravic intelektualne lastnine zagotovila ekskluzivnost pri proizvodnji in trženju novih zdravilnih učinkovin v inovativnih zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za zdravje čebel za določeno prehodno obdobje; |
| --- | --- |

23.

poziva k spremembi zakonodajnega okolja, da bo lahko Evropska agencija za zdravila v duhu varovanja pravic intelektualne lastnine zagotovila ekskluzivnost pri proizvodnji in trženju novih zdravilnih učinkovin v inovativnih zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za zdravje čebel za določeno prehodno obdobje;

| 24. | poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve veterinarskega sklada Evropske unije, da bi po naslednji reviziji vključeval tudi bolezni čebel; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve veterinarskega sklada Evropske unije, da bi po naslednji reviziji vključeval tudi bolezni čebel;

| 25. | pozdravlja namero Komisije, da bo predložila celovit zakon o zdravstvenem varstvu živali; poziva Komisijo, naj prilagodi obseg in financiranje evropske veterinarske politike, da bo upoštevala posebnosti čebel in čebelarstva ter tako v vseh državah članicah omogočila učinkovitejši boj proti čebeljim boleznim s pomočjo zadostne količine učinkovitih in standardiziranih zdravil ter financiranja zdravja čebel v okviru evropske veterinarske politike; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo usklajenost med državami članicami ter svoja prizadevanja osredotoči na boj proti varozi in njeno zatiranje v EU; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja namero Komisije, da bo predložila celovit zakon o zdravstvenem varstvu živali; poziva Komisijo, naj prilagodi obseg in financiranje evropske veterinarske politike, da bo upoštevala posebnosti čebel in čebelarstva ter tako v vseh državah članicah omogočila učinkovitejši boj proti čebeljim boleznim s pomočjo zadostne količine učinkovitih in standardiziranih zdravil ter financiranja zdravja čebel v okviru evropske veterinarske politike; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo usklajenost med državami članicami ter svoja prizadevanja osredotoči na boj proti varozi in njeno zatiranje v EU;

| 26. | podpira programe razmnoževanja s poudarkom na odpornosti proti boleznim in zajedavcem, zlasti proti varozi; |
| --- | --- |

26.

podpira programe razmnoževanja s poudarkom na odpornosti proti boleznim in zajedavcem, zlasti proti varozi;

Vplivi sodobnega kmetijstva na čebele

| 27. | poudarja, da je Evropska unija šele pred kratkim ob zavzetem sodelovanju Evropskega parlamenta sprejela nova strožja pravila za odobritev fitofarmacevtskih sredstev in njihovo trajnostno uporabo, da bi zagotovila, da so ta sredstva varna za ljudi in okolje; ugotavlja, da ta pravila vključujejo dodatna stroga merila za varnost čebel; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o učinkovitem izvajanju novih pravil; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je Evropska unija šele pred kratkim ob zavzetem sodelovanju Evropskega parlamenta sprejela nova strožja pravila za odobritev fitofarmacevtskih sredstev in njihovo trajnostno uporabo, da bi zagotovila, da so ta sredstva varna za ljudi in okolje; ugotavlja, da ta pravila vključujejo dodatna stroga merila za varnost čebel; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o učinkovitem izvajanju novih pravil;

| 28. | vabi Komisijo, naj izboljša metodologijo ocene tveganja za pesticide, da bi zaščitila zdravje čebeljih družin in razvoj populacije, ter naj zagotovi primeren dostop do ugotovitev in metodologije ekotoksikoloških študij, vključenih v dokumentacijo za odobritev; |
| --- | --- |

28.

vabi Komisijo, naj izboljša metodologijo ocene tveganja za pesticide, da bi zaščitila zdravje čebeljih družin in razvoj populacije, ter naj zagotovi primeren dostop do ugotovitev in metodologije ekotoksikoloških študij, vključenih v dokumentacijo za odobritev;

| 29. | poudarja pomen sonaravnega kmetovanja in poziva države članice, naj čim prej prenesejo in v celoti izvajajo Direktivo 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov, zlasti člen 14, ki poudarja, da bodo morali vsi kmetje v EU od leta 2014 izvajati integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, poleg tega naj bodo pozorne na uporabo pesticidov, ki utegnejo imeti škodljiv učinek na čebele in na zdravje čebeljih družin; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen sonaravnega kmetovanja in poziva države članice, naj čim prej prenesejo in v celoti izvajajo Direktivo 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov, zlasti člen 14, ki poudarja, da bodo morali vsi kmetje v EU od leta 2014 izvajati integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, poleg tega naj bodo pozorne na uporabo pesticidov, ki utegnejo imeti škodljiv učinek na čebele in na zdravje čebeljih družin;

| 30. | poziva Komisijo, naj na podlagi zanesljivih in učinkovitih testov v realnih okoliščinah z usklajenimi protokoli prouči kronično, larvalno in subletalno toksičnost pri oceni tveganja pesticidov, kot določa Uredba (ES) št. 1107/2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, ki se uporablja od 14. junija 2011; Komisijo poziva tudi, naj nameni posebno pozornost uporabi določenih pesticidov, ki so v določenih okoliščinah škodljivo vplivale na zdravje čebel in čebeljih družin; poziva Komisijo, naj okrepi raziskave o morebitnih interakcijah med učinkovino in patogenom ter dvema učinkovinama; ugotavlja, da je treba proučiti tudi načine uporabe; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj na podlagi zanesljivih in učinkovitih testov v realnih okoliščinah z usklajenimi protokoli prouči kronično, larvalno in subletalno toksičnost pri oceni tveganja pesticidov, kot določa Uredba (ES) št. 1107/2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, ki se uporablja od 14. junija 2011; Komisijo poziva tudi, naj nameni posebno pozornost uporabi določenih pesticidov, ki so v določenih okoliščinah škodljivo vplivale na zdravje čebel in čebeljih družin; poziva Komisijo, naj okrepi raziskave o morebitnih interakcijah med učinkovino in patogenom ter dvema učinkovinama; ugotavlja, da je treba proučiti tudi načine uporabe;

| 31. | pozdravlja dejstvo, da strokovnjaki iz Evropske agencije za varnost hrane neodvisno ocenjujejo zahteve za industrijo glede posredovanja podatkov o različnih pesticidih; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da strokovnjaki iz Evropske agencije za varnost hrane neodvisno ocenjujejo zahteve za industrijo glede posredovanja podatkov o različnih pesticidih;

| 32. | poziva v duhu dialoga med čebelarji, zainteresiranimi stranmi v kmetijstvu in javnimi organi k vzpostavitvi sistema, ki bo spodbujal k predhodnemu obveščanju čebelarjev v vseh državah članicah o uporabi pesticidov, zlasti pred škropljenjem z insekticidi iz zraka (npr. proti komarjem), in sistema, ki bo na zahtevo podal informacije o krajih, kjer se nahajajo panji v času teh posegov; poziva tudi k boljšemu prenosu podatkov med čebelarji in kmeti prek spletne podatkovne baze, na primer o postavljanju čebelnjakov v bližino polj; |
| --- | --- |

32.

poziva v duhu dialoga med čebelarji, zainteresiranimi stranmi v kmetijstvu in javnimi organi k vzpostavitvi sistema, ki bo spodbujal k predhodnemu obveščanju čebelarjev v vseh državah članicah o uporabi pesticidov, zlasti pred škropljenjem z insekticidi iz zraka (npr. proti komarjem), in sistema, ki bo na zahtevo podal informacije o krajih, kjer se nahajajo panji v času teh posegov; poziva tudi k boljšemu prenosu podatkov med čebelarji in kmeti prek spletne podatkovne baze, na primer o postavljanju čebelnjakov v bližino polj;

| 33. | poziva države članice, naj preverijo, ali je smiselno v izobraževanje kmetov vključiti tudi čebelarjenje in zdravje čebel; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj preverijo, ali je smiselno v izobraževanje kmetov vključiti tudi čebelarjenje in zdravje čebel;

| 34. | zlasti ob upoštevanju projekta Evropske agencije za varnost hrane iz leta 2009 z naslovom „Pogin čebel in nadzor čebel v Evropi“ poziva Komisijo, naj opravi nepristranske raziskave o možnih negativnih učinkih gensko spremenjenih kultur in monokultur na zdravje medonosnih čebel; |
| --- | --- |

34.

zlasti ob upoštevanju projekta Evropske agencije za varnost hrane iz leta 2009 z naslovom „Pogin čebel in nadzor čebel v Evropi“ poziva Komisijo, naj opravi nepristranske raziskave o možnih negativnih učinkih gensko spremenjenih kultur in monokultur na zdravje medonosnih čebel;

Vidiki proizvodnje in varnosti hrane, zaščita porekla

| 35. | poziva Komisijo, naj nenehno nadzoruje stanje na področju zdravstvenega varstva živali v državah izvora, določi najstrožje zahteve glede zdravstvenega varstva živali in vzpostavi ustrezen nadzorni sistem za razmnoževalni material, ki prihaja iz tretjih držav, da se prepreči vnos eksotičnih bolezni čebel/parazitov, kot so hrošči Aethina tumida in pršice Tropilaelaps, v EU; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s čebelarskimi organizacijami povečajo preglednost o pogostnosti, odstotkih, značilnostih in predvsem rezultatih varnostnih pregledov na mejah; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj nenehno nadzoruje stanje na področju zdravstvenega varstva živali v državah izvora, določi najstrožje zahteve glede zdravstvenega varstva živali in vzpostavi ustrezen nadzorni sistem za razmnoževalni material, ki prihaja iz tretjih držav, da se prepreči vnos eksotičnih bolezni čebel/parazitov, kot so hrošči Aethina tumida in pršice Tropilaelaps, v EU; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s čebelarskimi organizacijami povečajo preglednost o pogostnosti, odstotkih, značilnostih in predvsem rezultatih varnostnih pregledov na mejah;

| 36. | poziva, naj se glede na različne metode pri analizah v različnih državah članicah določi začasna meja (referenčna točka za ukrepanje) 10 ppb za količino veterinarskih proizvodov, dovoljenih v Evropski uniji; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se glede na različne metode pri analizah v različnih državah članicah določi začasna meja (referenčna točka za ukrepanje) 10 ppb za količino veterinarskih proizvodov, dovoljenih v Evropski uniji;

| 37. | poziva Komisijo, naj vključi vrednosti „brez ukrepanja“ ali referenčne točke za ukrepanje ali mejne vrednosti ostankov v medu in drugih čebelarskih proizvodih za učinkovine, ki jih ni mogoče odobriti v evropskem čebelarskem sektorju, kot tudi naj uskladi veterinarski mejni nadzor in nadzor na notranjem trgu, saj v primeru medu uvoz nizke kakovosti, potvarjanja in nadomestki izkrivljajo trg ter nenehno pritiskajo na cene in kakovost končnega proizvoda na notranjem trgu EU, treba pa je zagotoviti tudi enake pogoje za proizvode/proizvajalce iz EU in tretjih držav; ugotavlja, da mora sistem mejnih vrednosti ostankov upoštevati ostanke iz dobre veterinarske prakse; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj vključi vrednosti „brez ukrepanja“ ali referenčne točke za ukrepanje ali mejne vrednosti ostankov v medu in drugih čebelarskih proizvodih za učinkovine, ki jih ni mogoče odobriti v evropskem čebelarskem sektorju, kot tudi naj uskladi veterinarski mejni nadzor in nadzor na notranjem trgu, saj v primeru medu uvoz nizke kakovosti, potvarjanja in nadomestki izkrivljajo trg ter nenehno pritiskajo na cene in kakovost končnega proizvoda na notranjem trgu EU, treba pa je zagotoviti tudi enake pogoje za proizvode/proizvajalce iz EU in tretjih držav; ugotavlja, da mora sistem mejnih vrednosti ostankov upoštevati ostanke iz dobre veterinarske prakse;

| 38. | poziva Komisijo, naj pripravi ali spremeni priloge k Direktivi Sveta 2001/110/ES (8) (direktiva o medu), da izboljša standarde proizvodnje v EU z uvedbo jasnih pravnih opredelitev za vse čebelarske proizvode, vključno z vrstami medu, in z opredelitvijo pomembnih parametrov kakovosti medu, kot so vsebnost prolina in saharaze, nizka vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF) ali vlage, ter potvarjanja (kot so vsebnost glicerola, razmerje ogljikovih izotopov v sladkorju (C13/C14), spekter cvetnega prahu in aroma ter vsebnost sladkorja v medu); poziva k podpori raziskav o učinkovitih metodah za odkrivanje potvarjanja medu; poziva Komisijo, naj zagotovi, da nadzor nad naravnimi značilnostmi medu, ki velja za evropske proizvode, velja tudi za proizvode tretjih držav; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj pripravi ali spremeni priloge k Direktivi Sveta 2001/110/ES (8) (direktiva o medu), da izboljša standarde proizvodnje v EU z uvedbo jasnih pravnih opredelitev za vse čebelarske proizvode, vključno z vrstami medu, in z opredelitvijo pomembnih parametrov kakovosti medu, kot so vsebnost prolina in saharaze, nizka vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF) ali vlage, ter potvarjanja (kot so vsebnost glicerola, razmerje ogljikovih izotopov v sladkorju (C13/C14), spekter cvetnega prahu in aroma ter vsebnost sladkorja v medu); poziva k podpori raziskav o učinkovitih metodah za odkrivanje potvarjanja medu; poziva Komisijo, naj zagotovi, da nadzor nad naravnimi značilnostmi medu, ki velja za evropske proizvode, velja tudi za proizvode tretjih držav;

| 39. | poziva Komisijo, naj uskladi predpise o označevanju z določbami Uredbe o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in uvede obvezno označevanje države izvora za uvožene in v EU proizvedene čebelarske proizvode, v primerih mešanic proizvodov različnega izvora pa obvezno označevanje vseh držav izvora; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj uskladi predpise o označevanju z določbami Uredbe o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in uvede obvezno označevanje države izvora za uvožene in v EU proizvedene čebelarske proizvode, v primerih mešanic proizvodov različnega izvora pa obvezno označevanje vseh držav izvora;

| 40. | v duhu nove politike kakovosti EU poziva čebelarje, njihove reprezentativne organizacije in komercialna podjetja, naj bolje izrabijo sisteme označevanja izvora iz EU (zaščitena označba porekla in zaščitena geografska označba) za čebelarske proizvode, kar bi prispevalo k dostopnosti čebelarstva, ter poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s čebelarskimi združenji predlaga označbo kakovosti ter spodbuja neposredno prodajo čebelarskih proizvodom na lokalnih trgih; |
| --- | --- |

40.

v duhu nove politike kakovosti EU poziva čebelarje, njihove reprezentativne organizacije in komercialna podjetja, naj bolje izrabijo sisteme označevanja izvora iz EU (zaščitena označba porekla in zaščitena geografska označba) za čebelarske proizvode, kar bi prispevalo k dostopnosti čebelarstva, ter poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s čebelarskimi združenji predlaga označbo kakovosti ter spodbuja neposredno prodajo čebelarskih proizvodom na lokalnih trgih;

| 41. | poziva k ukrepom za pospešitev porabe evropskega medu in čebelarskih proizvodov, vključno s promocijo medu, katerega značilnosti so specifične za posamezno vrsto in geografsko območje; |
| --- | --- |

41.

poziva k ukrepom za pospešitev porabe evropskega medu in čebelarskih proizvodov, vključno s promocijo medu, katerega značilnosti so specifične za posamezno vrsto in geografsko območje;

Ukrepi, povezani z ohranjanjem biotske raznovrstnosti in s prihajajočo reformo skupne kmetijske politike

| 42. | poudarja, da je nujno posvetovanje evropskih in nacionalnih organov s čebelarji pri pripravi čebelarskih programov in sorodne zakonodaje, da bi zagotovili učinkovitost teh programov in njihovo pravočasno izvajanje; poziva Komisijo, naj zagotovi znatno več finančnih sredstev, okrepi sedanjo podporo čebelarstvu v okviru SKP po letu 2013, zagotovi neprekinjen obstoj ter izboljšanje sedanjih programov podpore za čebelarski sektor (Uredba (ES) št. 1221/97) in spodbudi razvoj skupnih projektov; države članice pa poziva, naj zagotovijo tehnično pomoč za čebelarski sektor; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost sistema sofinanciranja z vzpostavitvijo neposredne pomoči v okviru prvega stebra SKP (neobvezno izvajanje sedanjega člena 68 SKP) v tistih državah članicah, ki bodo ocenile, da je to potrebno; poudarja, da je treba spodbuditi mlade čebelarje k opravljanju dejavnosti; poziva Komisijo, naj pripravi varnostno mrežo ali skupni sistem zavarovanja za čebelarstvo, da bi ublažili vpliv kriznih razmer na čebelarje; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je nujno posvetovanje evropskih in nacionalnih organov s čebelarji pri pripravi čebelarskih programov in sorodne zakonodaje, da bi zagotovili učinkovitost teh programov in njihovo pravočasno izvajanje; poziva Komisijo, naj zagotovi znatno več finančnih sredstev, okrepi sedanjo podporo čebelarstvu v okviru SKP po letu 2013, zagotovi neprekinjen obstoj ter izboljšanje sedanjih programov podpore za čebelarski sektor (Uredba (ES) št. 1221/97) in spodbudi razvoj skupnih projektov; države članice pa poziva, naj zagotovijo tehnično pomoč za čebelarski sektor; poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost sistema sofinanciranja z vzpostavitvijo neposredne pomoči v okviru prvega stebra SKP (neobvezno izvajanje sedanjega člena 68 SKP) v tistih državah članicah, ki bodo ocenile, da je to potrebno; poudarja, da je treba spodbuditi mlade čebelarje k opravljanju dejavnosti; poziva Komisijo, naj pripravi varnostno mrežo ali skupni sistem zavarovanja za čebelarstvo, da bi ublažili vpliv kriznih razmer na čebelarje;

| 43. | odločno poziva Komisijo, naj v okviru nove strategije EU za biotsko raznovrstnost da na voljo finančne vire za čebelarstvo ter zagotovi prednostno obravnavo in/ali višje stopnje financiranja za vse projekte in ukrepe, predstavljene v okviru SKP, ki se nanašajo izključno na podvrste in ekološke tipe vrste Apis mellifera, avtohtone v posameznih regijah; |
| --- | --- |

43.

odločno poziva Komisijo, naj v okviru nove strategije EU za biotsko raznovrstnost da na voljo finančne vire za čebelarstvo ter zagotovi prednostno obravnavo in/ali višje stopnje financiranja za vse projekte in ukrepe, predstavljene v okviru SKP, ki se nanašajo izključno na podvrste in ekološke tipe vrste Apis mellifera, avtohtone v posameznih regijah;

| 44. | poziva Komisijo, naj v prihodnji reformi SKP pojasni ukrepe podpore in pomoči za evropski čebelarski sektor ob upoštevanju okoljskih in družbenih javnih dobrin, ki jih zagotavljajo čebelje družine z opraševanjem, ter okoljske storitve, ki jih zagotavljajo čebelarji z vzrejo čebeljih družin; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v prihodnji reformi SKP pojasni ukrepe podpore in pomoči za evropski čebelarski sektor ob upoštevanju okoljskih in družbenih javnih dobrin, ki jih zagotavljajo čebelje družine z opraševanjem, ter okoljske storitve, ki jih zagotavljajo čebelarji z vzrejo čebeljih družin;

| 45. | ugotavlja, da se je skupno število čebelarjev v EU po navedbah Komisije v poročilu z dne 28. maja 2010 rahlo povečalo glede na leto 2004; poudarja navedbe poročila, da je to povečanje mogoče pripisati zgolj pristopu Bolgarije in Romunije v EU ter da bi brez upoštevanja čebelarjev iz teh dveh držav ugotovili močno zmanjšanje števila čebelarjev v EU; meni, da ta podatek zgovorno priča o resnosti stanja v čebelarskem sektorju v EU ter da je treba temu sektorju pomagati in sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bi čebelarje zadržali v čebelarstvu; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da se je skupno število čebelarjev v EU po navedbah Komisije v poročilu z dne 28. maja 2010 rahlo povečalo glede na leto 2004; poudarja navedbe poročila, da je to povečanje mogoče pripisati zgolj pristopu Bolgarije in Romunije v EU ter da bi brez upoštevanja čebelarjev iz teh dveh držav ugotovili močno zmanjšanje števila čebelarjev v EU; meni, da ta podatek zgovorno priča o resnosti stanja v čebelarskem sektorju v EU ter da je treba temu sektorju pomagati in sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bi čebelarje zadržali v čebelarstvu;

| 46. | poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve posebne sheme za pomoč čebelarjem v okviru sheme neposredne pomoči, na primer prek plačil za čebelje družine, ki bi pomagala ohraniti čebelarski sektor v EU, zadržala čebelarje v čebelarstvu, k čebelarjenju spodbudila mlade ter zagotovila, da bodo čebele še naprej opravljale vlogo opraševalk; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve posebne sheme za pomoč čebelarjem v okviru sheme neposredne pomoči, na primer prek plačil za čebelje družine, ki bi pomagala ohraniti čebelarski sektor v EU, zadržala čebelarje v čebelarstvu, k čebelarjenju spodbudila mlade ter zagotovila, da bodo čebele še naprej opravljale vlogo opraševalk;

| 47. | poziva Komisijo, naj v SKP spodbuja trajnostne kmetijske prakse, naj vse kmete spodbuja k uporabi preprostih kmetijskih praks v skladu z Direktivo 2009/128/ES ter naj okrepi posebne kmetijsko-okoljske ukrepe za čebelarski sektor v duhu nove strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva države članice, naj v svojih programih za razvoj podeželja določijo kmetijsko-okoljske ukrepe za čebelarstvo in spodbudijo kmete k sodelovanju v kmetijsko-okoljskih ukrepih, da bi zaščitili „medonosnim čebelam prijazne“ travnike na ozarah, in k uporabi napredne integrirane pridelave s celovitim pristopom h kmetijstvu in z uporabo biotičnega zatiranja, kjer je mogoče; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj v SKP spodbuja trajnostne kmetijske prakse, naj vse kmete spodbuja k uporabi preprostih kmetijskih praks v skladu z Direktivo 2009/128/ES ter naj okrepi posebne kmetijsko-okoljske ukrepe za čebelarski sektor v duhu nove strategije EU za biotsko raznovrstnost; poziva države članice, naj v svojih programih za razvoj podeželja določijo kmetijsko-okoljske ukrepe za čebelarstvo in spodbudijo kmete k sodelovanju v kmetijsko-okoljskih ukrepih, da bi zaščitili „medonosnim čebelam prijazne“ travnike na ozarah, in k uporabi napredne integrirane pridelave s celovitim pristopom h kmetijstvu in z uporabo biotičnega zatiranja, kjer je mogoče;

| 48. | ponovno poudarja, da so po mnenju Komisije medonosne čebele udomačene vrste ter zato spadajo v sektor živinoreje, kar omogoča sprejetje ukrepov za boljše zdravje, dobro počutje in varstvo (9) ter boljše obveščanje o ohranjanju divjih opraševalcev; zato poziva k oblikovanju strategije za varovanje zdravja čebel in vključitvi čebelarstva v kmetijski ali veterinarski zakonodaji ob upoštevanju njegove posebnosti, zlasti v zvezi z nadomestili za čebelarje za izgube panjev; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja, da so po mnenju Komisije medonosne čebele udomačene vrste ter zato spadajo v sektor živinoreje, kar omogoča sprejetje ukrepov za boljše zdravje, dobro počutje in varstvo (9) ter boljše obveščanje o ohranjanju divjih opraševalcev; zato poziva k oblikovanju strategije za varovanje zdravja čebel in vključitvi čebelarstva v kmetijski ali veterinarski zakonodaji ob upoštevanju njegove posebnosti, zlasti v zvezi z nadomestili za čebelarje za izgube panjev;

| 49. | poziva vse zainteresirane strani v čebelarskem sektorju, naj izkoristijo priložnosti, ki jih ponujata sedanja skupna kmetijska politika in njena prihajajoča reforma, ki ustrezno upoštevata organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

49.

poziva vse zainteresirane strani v čebelarskem sektorju, naj izkoristijo priložnosti, ki jih ponujata sedanja skupna kmetijska politika in njena prihajajoča reforma, ki ustrezno upoštevata organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju;

Ohranjanje biotske raznovrstnosti čebel

| 50. | odločno poziva Komisijo, naj v okviru Direktive Sveta 92/43/EGS (10) (direktiva o habitatih) opredeli stanje ohranjenosti vrste Apis mellifera in jo po potrebi vključi v priloge k tej direktivi; poziva Komisijo, naj glede na nujnost ohranitve vrste Apis mellifera in različnih podvrst, ki obstajajo v Evropski uniji, preuči možnost, da bi oblikovali specifičen program ali predpise v okviru finančnega instrumenta Life+, s čimer bi omogočili vzpostavitev vseevropskega projekta za obnovitev divjih populacij te vrste; |
| --- | --- |

50.

odločno poziva Komisijo, naj v okviru Direktive Sveta 92/43/EGS (10) (direktiva o habitatih) opredeli stanje ohranjenosti vrste Apis mellifera in jo po potrebi vključi v priloge k tej direktivi; poziva Komisijo, naj glede na nujnost ohranitve vrste Apis mellifera in različnih podvrst, ki obstajajo v Evropski uniji, preuči možnost, da bi oblikovali specifičen program ali predpise v okviru finančnega instrumenta Life+, s čimer bi omogočili vzpostavitev vseevropskega projekta za obnovitev divjih populacij te vrste;

| 51. | odločno poziva Komisijo, naj v okviru Direktive Sveta 92/65/EGS (11) vsaj začasno prepove uvoz živih čebel in vrst roda Bombus iz tretjih držav, da bi preprečili vnos eksotičnih bolezni, zlasti ker v Evropski uniji ni pomanjkanja genskih virov za čebelarstvo ob upoštevanju glavnih podvrst, iz katerih izhajajo pasme in različice, ki se danes uporabljajo v čebelarstvu; |
| --- | --- |

51.

odločno poziva Komisijo, naj v okviru Direktive Sveta 92/65/EGS (11) vsaj začasno prepove uvoz živih čebel in vrst roda Bombus iz tretjih držav, da bi preprečili vnos eksotičnih bolezni, zlasti ker v Evropski uniji ni pomanjkanja genskih virov za čebelarstvo ob upoštevanju glavnih podvrst, iz katerih izhajajo pasme in različice, ki se danes uporabljajo v čebelarstvu;

| 52. | opozarja, da so ukrepi v korist biotske raznovrstnosti potrebni tudi v nekmetijskih sektorjih; ugotavlja, da so zelenice ob cestah, območja ob železniških progah, gozdna območja, kjer tečejo električni vodi, ter javni in zasebni vrtovi velike površine, ki z ustreznim upravljanjem lahko zelo povečajo vire cvetnega prahu in nektarja za čebele in opraševalne žuželke; meni, da se mora to uresničiti v okviru usklajenega upravljanja zemljišč in ob zagotavljanju cestne varnosti; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da so ukrepi v korist biotske raznovrstnosti potrebni tudi v nekmetijskih sektorjih; ugotavlja, da so zelenice ob cestah, območja ob železniških progah, gozdna območja, kjer tečejo električni vodi, ter javni in zasebni vrtovi velike površine, ki z ustreznim upravljanjem lahko zelo povečajo vire cvetnega prahu in nektarja za čebele in opraševalne žuželke; meni, da se mora to uresničiti v okviru usklajenega upravljanja zemljišč in ob zagotavljanju cestne varnosti;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0440.

(2)  UL L 299, 16.11.2007. str. 1.

(3)  UL C 24, 30.1.2010, str. 28.

(4)  UL L 309, 24.11.2009. str. 1.

(5)  UL L 309, 24.11.2009. str. 71.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0084.

(7)  UL L 173, 1.7.1997, str. 1.

(8)  UL L 10.12.1.2002, str. 47.

(9)  S pobudami, kot je Strategija zdravstvenega varstva živali za EU (2007–2013), ki pomaga zagotoviti enoten in jasen regulativni okvir za zdravje živali, izboljšuje usklajevanje in učinkovito rabo virov s strani ustreznih evropskih agencij in poudarja pomen ohranjanja in izboljšanja zmogljivosti diagnosticiranja.

(10)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(11)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/51

---

Torek, 15. november 2011Pravila o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena

P7_TA(2011)0494

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 14 in 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter priloženega Protokola št. 26, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14 in 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter priloženega Protokola št. 26,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (KOM(2011)0146), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (KOM(2011)0146),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. marca 2011 o uporabi pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena od leta 2005 in izidih javnega posvetovanja (SEK(2011)0397), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. marca 2011 o uporabi pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena od leta 2005 in izidih javnega posvetovanja (SEK(2011)0397),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je v letu 2010 organizirala Komisija, o državni pomoči in pravilih za storitve splošnega gospodarskega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je v letu 2010 organizirala Komisija, o državni pomoči in pravilih za storitve splošnega gospodarskega pomena,

| — | ob upoštevanju smernic z dne 7. decembra 2010 za uporabo pravil Evropske unije o državni pomoči, javnih naročilih in notranjem trgu za storitve splošnega gospodarskega pomena, vključno s socialnimi storitvami (SEK(2010)1545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic z dne 7. decembra 2010 za uporabo pravil Evropske unije o državni pomoči, javnih naročilih in notranjem trgu za storitve splošnega gospodarskega pomena, vključno s socialnimi storitvami (SEK(2010)1545),

| — | ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (1),

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2),

| — | ob upoštevanju Okvira skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvira skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2001 o storitvah v splošnem interesu v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2001 o storitvah v splošnem interesu v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 1996 o storitvah v splošnem interesu v Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 1996 o storitvah v splošnem interesu v Evropi (5),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. julija 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. julija 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (6),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (7),

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (9), z dne 14. marca 2007 o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (10), z dne 27. septembra 2006 o Beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena (11), z dne 14. januarja 2004 o Zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena (12), z dne 13. novembra 2001 o sporočilu Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi (13) in z dne 17. decembra 1997 o sporočilu Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (9), z dne 14. marca 2007 o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (10), z dne 27. septembra 2006 o Beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena (11), z dne 14. januarja 2004 o Zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena (12), z dne 13. novembra 2001 o sporočilu Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi (13) in z dne 17. decembra 1997 o sporočilu Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi (14),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0371/2011),

| A. | ker imajo storitve splošnega gospodarskega pomena zelo pomembno mesto v skupnih vrednotah Unije ter spodbujajo temeljne pravice, socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo ter imajo zato ključno vlogo v boju proti družbenim neenakostim ter v prizadevanjih za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

A.

ker imajo storitve splošnega gospodarskega pomena zelo pomembno mesto v skupnih vrednotah Unije ter spodbujajo temeljne pravice, socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo ter imajo zato ključno vlogo v boju proti družbenim neenakostim ter v prizadevanjih za trajnostni razvoj,

| B. | ker storitve splošnega gospodarskega pomena bistveno prispevajo h gospodarski učinkovitosti in konkurenčnosti držav članic, s čimer pa ne prispevajo samo k preprečevanju in premagovanju gospodarskih kriz, ampak tudi k skupni gospodarski blaginji; |
| --- | --- |

B.

ker storitve splošnega gospodarskega pomena bistveno prispevajo h gospodarski učinkovitosti in konkurenčnosti držav članic, s čimer pa ne prispevajo samo k preprečevanju in premagovanju gospodarskih kriz, ampak tudi k skupni gospodarski blaginji;

| C. | ker zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena podpira uspešno izvajanje strategije Evropa 2020 in ker lahko te storitve, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, prispevajo k uresničevanju ciljev glede rasti, tako da bo na koncu mogoče doseči zastavljeno visoko stopnjo produktivnosti, zaposlenosti in socialne kohezije; |
| --- | --- |

C.

ker zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena podpira uspešno izvajanje strategije Evropa 2020 in ker lahko te storitve, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, prispevajo k uresničevanju ciljev glede rasti, tako da bo na koncu mogoče doseči zastavljeno visoko stopnjo produktivnosti, zaposlenosti in socialne kohezije;

| D. | ker so stroškovno učinkovite rešitve konkurenčnih zasebnih podjetij potrebne v interesu državljanov in bistvene glede na proračunski položaj; |
| --- | --- |

D.

ker so stroškovno učinkovite rešitve konkurenčnih zasebnih podjetij potrebne v interesu državljanov in bistvene glede na proračunski položaj;

| E. | ker so storitve splošnega gospodarskega pomena storitve, ki jih brez posredovanja države ne bi bilo mogoče zagotoviti oziroma jih ne bi bilo mogoče zagotoviti v zadostnem obsegu; |
| --- | --- |

E.

ker so storitve splošnega gospodarskega pomena storitve, ki jih brez posredovanja države ne bi bilo mogoče zagotoviti oziroma jih ne bi bilo mogoče zagotoviti v zadostnem obsegu;

| F. | ker imajo storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti odločilno vlogo pri zagotavljanju temeljnih pravic in bistveno povečujejo enakost možnosti; |
| --- | --- |

F.

ker imajo storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti odločilno vlogo pri zagotavljanju temeljnih pravic in bistveno povečujejo enakost možnosti;

| G. | ker veljavna zakonodaja EU predvideva izvzetje iz obveznosti priglasitve za bolnišnice in socialna stanovanja, tj. storitve splošnega gospodarskega pomena, ki izpolnjujejo osnovne socialne potrebe; |
| --- | --- |

G.

ker veljavna zakonodaja EU predvideva izvzetje iz obveznosti priglasitve za bolnišnice in socialna stanovanja, tj. storitve splošnega gospodarskega pomena, ki izpolnjujejo osnovne socialne potrebe;

| H. | ker člena 106 in 107 PDEU zagotavljata pravno podlago za preoblikovanje pravil o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena in člen 14 PDEU omogoča Evropskemu parlamentu in Svetu, da na podlagi uredb v skladu z rednim zakonodajnim postopkom določita načela in pogoje delovanja splošnih storitev gospodarskega pomena, zlasti gospodarskih in finančnih pogojev, brez poseganja v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker člena 106 in 107 PDEU zagotavljata pravno podlago za preoblikovanje pravil o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena in člen 14 PDEU omogoča Evropskemu parlamentu in Svetu, da na podlagi uredb v skladu z rednim zakonodajnim postopkom določita načela in pogoje delovanja splošnih storitev gospodarskega pomena, zlasti gospodarskih in finančnih pogojev, brez poseganja v pristojnosti držav članic;

| I. | ker je v Protokolu št. 26 PDEU določeno, da bi morala za storitve splošnega gospodarskega pomena veljati visoka raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enaka obravnava ter spodbujanje splošnega dostopa in pravic uporabnikov, ter izrecno priznava njihovo bistveno vlogo; |
| --- | --- |

I.

ker je v Protokolu št. 26 PDEU določeno, da bi morala za storitve splošnega gospodarskega pomena veljati visoka raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enaka obravnava ter spodbujanje splošnega dostopa in pravic uporabnikov, ter izrecno priznava njihovo bistveno vlogo;

| J. | ker so države članice in njihovi javni organi v najboljšem položaju, da služijo svojim državljanom na ustrezen način in so odgovorni za natančno določitev obsega in načina zagotavljanja storitev splošnega gospodarskega pomena; ker člen 1 Protokola št. 26 Lizbonske pogodbe izrecno priznava široke diskrecijske pravice za nacionalne, regionalne in lokalne organe, da jih upravljajo, naročajo in organizirajo; |
| --- | --- |

J.

ker so države članice in njihovi javni organi v najboljšem položaju, da služijo svojim državljanom na ustrezen način in so odgovorni za natančno določitev obsega in načina zagotavljanja storitev splošnega gospodarskega pomena; ker člen 1 Protokola št. 26 Lizbonske pogodbe izrecno priznava široke diskrecijske pravice za nacionalne, regionalne in lokalne organe, da jih upravljajo, naročajo in organizirajo;

| K. | ker nadomestila zajemajo vse ugodnosti, ki jih odobri država ali ki se odobrijo v okviru državnih sredstev v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

K.

ker nadomestila zajemajo vse ugodnosti, ki jih odobri država ali ki se odobrijo v okviru državnih sredstev v kakršni koli obliki;

| 1. | se seznanja s cilji preoblikovanja v predlogu Komisije, katerih namen je zagotoviti večjo jasnost pri uporabi pravil o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena, ob upoštevanju raznolikosti teh storitev; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s cilji preoblikovanja v predlogu Komisije, katerih namen je zagotoviti večjo jasnost pri uporabi pravil o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena, ob upoštevanju raznolikosti teh storitev;

| 2. | poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med pravili o notranjem trgu in zagotavljanjem javnih storitev ter naj zagotovi uporabo načela solidarnosti pri opredelitvi, organizaciji in financiranju javnih storitev; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med pravili o notranjem trgu in zagotavljanjem javnih storitev ter naj zagotovi uporabo načela solidarnosti pri opredelitvi, organizaciji in financiranju javnih storitev;

| 3. | poudarja izboljšave glede uporabe in razumljivosti, ki so jih omogočili ukrepi, sprejeti leta 2005, znani kot sveženj Altmark; opozarja, da so javna posvetovanja kljub temu pokazala, da morajo biti pravni instrumenti še jasnejši, enostavnejši, bolj sorazmerni in učinkoviti; |
| --- | --- |

3.

poudarja izboljšave glede uporabe in razumljivosti, ki so jih omogočili ukrepi, sprejeti leta 2005, znani kot sveženj Altmark; opozarja, da so javna posvetovanja kljub temu pokazala, da morajo biti pravni instrumenti še jasnejši, enostavnejši, bolj sorazmerni in učinkoviti;

| 4. | poudarja, da rezultati javnega posvetovanja prav tako nakazujejo, da lahko poleg upravne obremenitve tudi drugi dejavniki nasprotujejo izvajanju pravil o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena: na primer negotovost in nesporazumi, zlasti glede odločilnih konceptov pravilih, kot so akt o pooblastitvi, primeren donos, podjetje, gospodarske in negospodarske storitve ter pomen za notranji trg; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da rezultati javnega posvetovanja prav tako nakazujejo, da lahko poleg upravne obremenitve tudi drugi dejavniki nasprotujejo izvajanju pravil o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena: na primer negotovost in nesporazumi, zlasti glede odločilnih konceptov pravilih, kot so akt o pooblastitvi, primeren donos, podjetje, gospodarske in negospodarske storitve ter pomen za notranji trg;

| 5. | pozdravlja namero Komisije, da bo natančneje pojasnila razliko med negospodarskimi in gospodarskimi dejavnostmi v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena, da bi povečala splošno pravno varnost in preprečila posredovanje zadev Sodišču Evropske unije in odpiranje postopkov za ugotavljanje kršitev s strani Komisije; poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnje pojasnitve glede četrtega merila, ki ga je Evropsko sodišče navedlo v sodbi Altmark in naj zagotovi, da bo metoda izračuna primernega donosa dovolj jasna in bo upoštevala raznolikost storitev splošnega gospodarskega pomena; zato poziva Komisijo, naj se izogne izčrpnemu seznamu; meni, da se Komisija pri tem ne sme omejiti na ponavljanje sodne prakse Sodišča Evropske unije, ampak mora oblikovati določujoča merila kot pomoč pri razumevanju in uporabi konceptov; poziva Komisijo, naj oblikuje svoje razumevanje storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja namero Komisije, da bo natančneje pojasnila razliko med negospodarskimi in gospodarskimi dejavnostmi v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena, da bi povečala splošno pravno varnost in preprečila posredovanje zadev Sodišču Evropske unije in odpiranje postopkov za ugotavljanje kršitev s strani Komisije; poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnje pojasnitve glede četrtega merila, ki ga je Evropsko sodišče navedlo v sodbi Altmark in naj zagotovi, da bo metoda izračuna primernega donosa dovolj jasna in bo upoštevala raznolikost storitev splošnega gospodarskega pomena; zato poziva Komisijo, naj se izogne izčrpnemu seznamu; meni, da se Komisija pri tem ne sme omejiti na ponavljanje sodne prakse Sodišča Evropske unije, ampak mora oblikovati določujoča merila kot pomoč pri razumevanju in uporabi konceptov; poziva Komisijo, naj oblikuje svoje razumevanje storitev splošnega gospodarskega pomena;

| 6. | je zaskrbljen nad dodatnimi zahtevami, ki jih želi uvesti Komisija, da bi preprečila vpliv na razvoj trgovine v nasprotju z interesi Unije in je prepričan, da bo to imelo za posledico pravno negotovost; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen nad dodatnimi zahtevami, ki jih želi uvesti Komisija, da bi preprečila vpliv na razvoj trgovine v nasprotju z interesi Unije in je prepričan, da bo to imelo za posledico pravno negotovost;

| 7. | poudarja, da „akt o pooblastitvi“ zagotavlja preglednost, ki jo je treba ohraniti, da bi povečali prepoznavnost za državljane, vendar je treba razširiti obseg dodeljevanja pooblastil (akt o pooblastitvi), predvsem s prožnejšim izvajanjem pravil; zahteva, naj se projekt, ki ga spremlja „pogodba o ciljih“, šteje kot ustrezen akt o pooblastitvi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da „akt o pooblastitvi“ zagotavlja preglednost, ki jo je treba ohraniti, da bi povečali prepoznavnost za državljane, vendar je treba razširiti obseg dodeljevanja pooblastil (akt o pooblastitvi), predvsem s prožnejšim izvajanjem pravil; zahteva, naj se projekt, ki ga spremlja „pogodba o ciljih“, šteje kot ustrezen akt o pooblastitvi;

| 8. | poudarja, da je mogoče pravila EU o državni pomoči preoblikovati samo ob upoštevanju posebne vloge storitev splošnega gospodarskega pomena in doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti, saj so države članice in njihovi nacionalni, regionalni in lokalni organi po Protokolu št. 26 k Lizbonski pogodbi v prvi vrsti pristojni, da naročijo, zagotovijo, financirajo in organizirajo storitve splošnega gospodarskega pomena, pri čemer pa imajo široko polje proste presoje in izbire; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je mogoče pravila EU o državni pomoči preoblikovati samo ob upoštevanju posebne vloge storitev splošnega gospodarskega pomena in doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti, saj so države članice in njihovi nacionalni, regionalni in lokalni organi po Protokolu št. 26 k Lizbonski pogodbi v prvi vrsti pristojni, da naročijo, zagotovijo, financirajo in organizirajo storitve splošnega gospodarskega pomena, pri čemer pa imajo široko polje proste presoje in izbire;

| 9. | poudarja, da je treba pri preoblikovanju pravil posebno pozornost nameniti zagotavljanju, da so uporabljeni koncepti in izrazi Skupnosti jasno prilagojeni naravi javnih storitev in raznolikosti organizacijskih oblik in udeleženih akterjev ter da upoštevajo dejansko tveganje vpliva na trgovino med državami članicami; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba pri preoblikovanju pravil posebno pozornost nameniti zagotavljanju, da so uporabljeni koncepti in izrazi Skupnosti jasno prilagojeni naravi javnih storitev in raznolikosti organizacijskih oblik in udeleženih akterjev ter da upoštevajo dejansko tveganje vpliva na trgovino med državami članicami;

| 10. | opozarja na posebnosti storitev splošnega gospodarskega pomena na regionalni in lokalni ravni, ki ne vplivajo na konkurenco na notranjem trgu in za katera bi bilo treba predvideti poenostavljen in pregleden postopek, ki bo omogočil inovacije ter sodelovanje malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

10.

opozarja na posebnosti storitev splošnega gospodarskega pomena na regionalni in lokalni ravni, ki ne vplivajo na konkurenco na notranjem trgu in za katera bi bilo treba predvideti poenostavljen in pregleden postopek, ki bo omogočil inovacije ter sodelovanje malih in srednjih podjetij;

| 11. | podpira koncept pragov, pri katerih za državna nadomestila za storitve splošnega gospodarskega pomena ni potrebna priglasitev, in s tem povezano zmanjšanje upravnih bremen; na podlagi izidov posvetovanj predlaga povišanje pragov, ki vplivajo na izvajanje odločbe SSGP; |
| --- | --- |

11.

podpira koncept pragov, pri katerih za državna nadomestila za storitve splošnega gospodarskega pomena ni potrebna priglasitev, in s tem povezano zmanjšanje upravnih bremen; na podlagi izidov posvetovanj predlaga povišanje pragov, ki vplivajo na izvajanje odločbe SSGP;

| 12. | poudarja, da je posebna narava storitev splošnega gospodarskega pomena priznana v členu 14 PDEU in Protokolu št. 26 k Lizbonski pogodbi, in v zvezi s tem priznava bistveno vlogo nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov; poudarja, da je preoblikovanje pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena le del potrebne pojasnitve pravnih določb, ki veljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena, v okviru evropskega skladnega pravnega okvira; se seznanja, da bo moral vsak pravni instrument zagotoviti zadovoljivo pravno varnost; poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži sporočilo z ukrepi, s katerimi se bo za storitve splošnega gospodarskega pomena in storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti zagotovil okvir, v okviru katerega se bodo lahko izvajale zadevne naloge, kot je bilo to storjeno v Aktu za enotni trg; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je posebna narava storitev splošnega gospodarskega pomena priznana v členu 14 PDEU in Protokolu št. 26 k Lizbonski pogodbi, in v zvezi s tem priznava bistveno vlogo nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov; poudarja, da je preoblikovanje pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena le del potrebne pojasnitve pravnih določb, ki veljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena, v okviru evropskega skladnega pravnega okvira; se seznanja, da bo moral vsak pravni instrument zagotoviti zadovoljivo pravno varnost; poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži sporočilo z ukrepi, s katerimi se bo za storitve splošnega gospodarskega pomena in storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti zagotovil okvir, v okviru katerega se bodo lahko izvajale zadevne naloge, kot je bilo to storjeno v Aktu za enotni trg;

| 13. | poudarja, da v skladu s členom 106(2) za podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, veljajo določbe o prepovedi in nadzoru državne pomoči samo, če uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim jih dodelili nacionalni, regionalni ali lokalni organi; v zvezi s tem poudarja, da člen 14 PDEU jasno določa, da Unija in države članice v mejah svojih pristojnosti na področju uporabe pogodb skrbijo za to, da službe splošnega gospodarskega pomena delujejo na podlagi načel in pogojev, ki jim omogočajo izpolnjevanje njihovih nalog; zato poziva, naj se pri preoblikovanju pravil EU o državni pomoči upoštevata oba člena in zagotovi, da nadomestila, dodeljena za storitve splošnega gospodarskega pomena, ne privedejo do pretirane obremenitve za javne finance ali slabe kakovosti zagotovljenih storitev; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da v skladu s členom 106(2) za podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, veljajo določbe o prepovedi in nadzoru državne pomoči samo, če uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim jih dodelili nacionalni, regionalni ali lokalni organi; v zvezi s tem poudarja, da člen 14 PDEU jasno določa, da Unija in države članice v mejah svojih pristojnosti na področju uporabe pogodb skrbijo za to, da službe splošnega gospodarskega pomena delujejo na podlagi načel in pogojev, ki jim omogočajo izpolnjevanje njihovih nalog; zato poziva, naj se pri preoblikovanju pravil EU o državni pomoči upoštevata oba člena in zagotovi, da nadomestila, dodeljena za storitve splošnega gospodarskega pomena, ne privedejo do pretirane obremenitve za javne finance ali slabe kakovosti zagotovljenih storitev;

| 14. | meni, da bi prihodnji predlog Komisije o projektnih obveznicah EU 2020 lahko bil in mora biti pomemben generator razvoja storitev splošnega pomena v državah članicah in na ravni Evropske unije; poudarja, da je treba postopke, ki so vzpostavljeni v ta namen, izrecno opredeliti v okviru za upravičenost projektov, ki ga je treba določiti po običajnem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi prihodnji predlog Komisije o projektnih obveznicah EU 2020 lahko bil in mora biti pomemben generator razvoja storitev splošnega pomena v državah članicah in na ravni Evropske unije; poudarja, da je treba postopke, ki so vzpostavljeni v ta namen, izrecno opredeliti v okviru za upravičenost projektov, ki ga je treba določiti po običajnem zakonodajnem postopku;

| 15. | meni, da je izredno pomembno, da plačil nadomestil za storitve splošnega gospodarskega pomena ne izkrivljajo konkurence ali škodijo drugim nesubvencioniranim podjetjem, ki delujejo v istih sektorjih ali na istih trgih; |
| --- | --- |

15.

meni, da je izredno pomembno, da plačil nadomestil za storitve splošnega gospodarskega pomena ne izkrivljajo konkurence ali škodijo drugim nesubvencioniranim podjetjem, ki delujejo v istih sektorjih ali na istih trgih;

| 16. | poudarja, da dostop do nadomestil za neto stroške, ki jih imajo z izvajanjem javnih storitev zanje pooblaščena podjetja, sodi med ekonomske in finančne pogoje, potrebne za dobro izpolnjevanje nalog, ki so jim jih naložili javni organi, kar velja še toliko bolj v času sedanje krize, v kateri imajo javne storitve bistveno vlogo avtomatičnega stabilizatorja in zaščitnika najbolj ranljivih evropskih državljanov, s čimer pomagajo blažiti socialne posledice krize; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da dostop do nadomestil za neto stroške, ki jih imajo z izvajanjem javnih storitev zanje pooblaščena podjetja, sodi med ekonomske in finančne pogoje, potrebne za dobro izpolnjevanje nalog, ki so jim jih naložili javni organi, kar velja še toliko bolj v času sedanje krize, v kateri imajo javne storitve bistveno vlogo avtomatičnega stabilizatorja in zaščitnika najbolj ranljivih evropskih državljanov, s čimer pomagajo blažiti socialne posledice krize;

| 17. | želi v tem okviru poudariti, da ima razvoj javno-javnega sodelovanja s skupno uporabo sredstev velike možnosti za povečanje učinkovitosti rabe javnih sredstev in posodobitev javnih storitev v odziv na nove potrebe državljanov na lokalnih območjih; poudarja tudi pomen čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

17.

želi v tem okviru poudariti, da ima razvoj javno-javnega sodelovanja s skupno uporabo sredstev velike možnosti za povečanje učinkovitosti rabe javnih sredstev in posodobitev javnih storitev v odziv na nove potrebe državljanov na lokalnih območjih; poudarja tudi pomen čezmejnega sodelovanja;

| 18. | izrecno poudarja, da morajo biti javne storitve zelo kakovostne in dostopne vsem slojem prebivalstva; je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi restriktivnosti Evropske komisije, ki državno pomoč družbam za gradnjo socialnih stanovanj obravnava kot pomoč za storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti samo, če se te storitve zagotavljajo izključno prikrajšanim državljanom ali socialno šibkim skupinam, saj tako ozko razumevanje pojmov spodkopava prednostni cilj socialne raznolikosti in univerzalnega dostopa; |
| --- | --- |

18.

izrecno poudarja, da morajo biti javne storitve zelo kakovostne in dostopne vsem slojem prebivalstva; je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi restriktivnosti Evropske komisije, ki državno pomoč družbam za gradnjo socialnih stanovanj obravnava kot pomoč za storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti samo, če se te storitve zagotavljajo izključno prikrajšanim državljanom ali socialno šibkim skupinam, saj tako ozko razumevanje pojmov spodkopava prednostni cilj socialne raznolikosti in univerzalnega dostopa;

| 19. | meni, da kakovostne storitve temeljijo na človekovih pravicah evropskih državljanov in da je treba okrepiti pristop, ki temelji na pravicah; |
| --- | --- |

19.

meni, da kakovostne storitve temeljijo na človekovih pravicah evropskih državljanov in da je treba okrepiti pristop, ki temelji na pravicah;

| 20. | opozarja, da je potrebno precejšnje vlaganje v nadgradnjo infrastrukture, zlasti v regijah, kjer ga je najmanj, ter predvsem na področju energije, telekomunikacij in javnega transporta, da bi omogočili zagotavljanje pametne energije ali širokopasovnih storitev v prihodnosti; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je potrebno precejšnje vlaganje v nadgradnjo infrastrukture, zlasti v regijah, kjer ga je najmanj, ter predvsem na področju energije, telekomunikacij in javnega transporta, da bi omogočili zagotavljanje pametne energije ali širokopasovnih storitev v prihodnosti;

| 21. | poziva Komisijo, naj vlaganja v infrastrukturo, potrebno za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, vključi med stroške, ki jih krije nadomestilo; opominja Komisijo, da zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena včasih temelji na javni pomoči za dolgoročne naložbe kot pa na letnih plačilih nadomestil; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj vlaganja v infrastrukturo, potrebno za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, vključi med stroške, ki jih krije nadomestilo; opominja Komisijo, da zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena včasih temelji na javni pomoči za dolgoročne naložbe kot pa na letnih plačilih nadomestil;

| 22. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o dvostranskih trgovinskih sporazumih sprejme izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena in socialnih storitev splošnega pomena v partnerskih državah s strani javnega sektorja; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o dvostranskih trgovinskih sporazumih sprejme izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena in socialnih storitev splošnega pomena v partnerskih državah s strani javnega sektorja;

Poenostavitev/sorazmernost

| 23. | pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru zelo raznovrstnega pristopa tako poenostavila izvajanje pravil o državni pomoči, da bodo upravna bremena organov in izvajalcev storitev sorazmerna z morebitnim učinkom ukrepa na konkurenčnost na notranjem trgu; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru zelo raznovrstnega pristopa tako poenostavila izvajanje pravil o državni pomoči, da bodo upravna bremena organov in izvajalcev storitev sorazmerna z morebitnim učinkom ukrepa na konkurenčnost na notranjem trgu;

| 24. | zato poziva k oblikovanju določb na način, ki bo zagotovil njihovo pravilno uporabo in preprečil nepotrebno obremenitev javnih organov in podjetij, ki jim je bilo zaupano opravljanje storitev splošnega interesa, in jim omogočil opravljanje posebnih nalog v celoti; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj olajša razumevanje pravil in predvidi obveznosti glede javnih plačil nadomestil za storitve splošnega gospodarskega pomena in tako zagotovi večjo pravno varnost za javne organe in ponudnike storitev; |
| --- | --- |

24.

zato poziva k oblikovanju določb na način, ki bo zagotovil njihovo pravilno uporabo in preprečil nepotrebno obremenitev javnih organov in podjetij, ki jim je bilo zaupano opravljanje storitev splošnega interesa, in jim omogočil opravljanje posebnih nalog v celoti; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj olajša razumevanje pravil in predvidi obveznosti glede javnih plačil nadomestil za storitve splošnega gospodarskega pomena in tako zagotovi večjo pravno varnost za javne organe in ponudnike storitev;

| 25. | poziva Komisijo, naj v okviru napovedane poenostavitve pravil o državni pomoči oblikuje prožnejšo in preglednejšo ureditev za nadzor prekomernih nadomestil, zlasti naj izboljša ukrepe za preprečevanje prekomernih nadomestil; v ta namen predlaga, da se kontrole prekomernih nadomestil v primeru večletnih pogodb izvedejo samo ob koncu pogodbenega obdobja in v vsakem primeru v časovnih presledkih, ki niso daljši od treh let, in da je treba za izračun plačil nadomestil za storitve splošnega gospodarskega pomena določiti pregledna merila, saj bi to bistveno prispevalo k prihranku časa in denarja tako za ponudnike storitev kot tudi za javne organe; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj v okviru napovedane poenostavitve pravil o državni pomoči oblikuje prožnejšo in preglednejšo ureditev za nadzor prekomernih nadomestil, zlasti naj izboljša ukrepe za preprečevanje prekomernih nadomestil; v ta namen predlaga, da se kontrole prekomernih nadomestil v primeru večletnih pogodb izvedejo samo ob koncu pogodbenega obdobja in v vsakem primeru v časovnih presledkih, ki niso daljši od treh let, in da je treba za izračun plačil nadomestil za storitve splošnega gospodarskega pomena določiti pregledna merila, saj bi to bistveno prispevalo k prihranku časa in denarja tako za ponudnike storitev kot tudi za javne organe;

| 26. | poziva Komisijo, naj se pri javnih organih in operaterjih prepriča, ali Priročnik za uporabo pravil Evropske unije o državnih pomočeh, javnih naročilih in notranjem trgu pri storitvah splošnega gospodarskega pomena, zlasti storitvah splošnega pomena na področju socialne varnosti z dne 7. decembra 2010 učinkovito izpolnjuje svoj namen; poziva Komisijo, naj po potrebi javnim organom in operaterjem zagotovi pripomoček za učenje, s pomočjo katerega bodo lahko pravilno izvajali ta pravila; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj se pri javnih organih in operaterjih prepriča, ali Priročnik za uporabo pravil Evropske unije o državnih pomočeh, javnih naročilih in notranjem trgu pri storitvah splošnega gospodarskega pomena, zlasti storitvah splošnega pomena na področju socialne varnosti z dne 7. decembra 2010 učinkovito izpolnjuje svoj namen; poziva Komisijo, naj po potrebi javnim organom in operaterjem zagotovi pripomoček za učenje, s pomočjo katerega bodo lahko pravilno izvajali ta pravila;

| 27. | poziva Komisijo, naj poenostavi pravila za izdajanje pooblastil; poziva, naj razpis za projekt skupaj s pogodbo o ciljih velja kot akt o pooblastitvi; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj poenostavi pravila za izdajanje pooblastil; poziva, naj razpis za projekt skupaj s pogodbo o ciljih velja kot akt o pooblastitvi;

Storitve na področju socialne varnosti

| 28. | poziva Komisijo, naj za storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti, ki naj ne bi bistveno vplivale na poslovanje med državami članicami, uvede posebna področna pravila de minimis; zato predlaga, da bi za tovrstne storitve na področju socialne varnosti določili primerne višje pragove; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj za storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti, ki naj ne bi bistveno vplivale na poslovanje med državami članicami, uvede posebna področna pravila de minimis; zato predlaga, da bi za tovrstne storitve na področju socialne varnosti določili primerne višje pragove;

| 29. | podpira ohranitev obstoječega odstopanja brez pragov za bolnišnice in socialne ustanove; pozdravlja napoved Komisije, da želi od obveznosti priglasitve izvzeti še več storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo plačila nadomestil za vse storitve splošnega gospodarskega pomena zadovoljevale bistvene socialne potrebe, kot so opredelile države članice, kot je skrb za starejše in invalide, skrb in socialno vključevanje ranljivih skupin, oskrba otrok in mladine, zdravstvena oskrba in dostop do trga dela so izvzeti iz zahteve za obvestilo; |
| --- | --- |

29.

podpira ohranitev obstoječega odstopanja brez pragov za bolnišnice in socialne ustanove; pozdravlja napoved Komisije, da želi od obveznosti priglasitve izvzeti še več storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo plačila nadomestil za vse storitve splošnega gospodarskega pomena zadovoljevale bistvene socialne potrebe, kot so opredelile države članice, kot je skrb za starejše in invalide, skrb in socialno vključevanje ranljivih skupin, oskrba otrok in mladine, zdravstvena oskrba in dostop do trga dela so izvzeti iz zahteve za obvestilo;

| 30. | meni, da bi morali varovati in jasno opredeliti posebno vlogo in naravo storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti; zato poziva Komisijo, naj oceni, kaj naj bi bil najbolj učinkovit način za doseganje teh ciljev, ob upoštevanju možnosti pravil za posamezne sektorje; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morali varovati in jasno opredeliti posebno vlogo in naravo storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti; zato poziva Komisijo, naj oceni, kaj naj bi bil najbolj učinkovit način za doseganje teh ciljev, ob upoštevanju možnosti pravil za posamezne sektorje;

Lokalne storitve

| 31. | pozdravlja pristop Komisije k državni pomoči, da bi za podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, uvedli pravilo de minimis, če se na podlagi lokalno omejenega področja delovanja pričakujejo samo zanemarljivi učinki na poslovanje med državami članicami in se zagotovi, da bo nadomestilo uporabljeno samo za zagotavljanje zadevnih storitev splošnega gospodarskega pomena; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi morali tudi storitve splošnega gospodarskega pomena na področju kulture in izobraževanja vključiti v posebno področno ureditev; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pristop Komisije k državni pomoči, da bi za podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, uvedli pravilo de minimis, če se na podlagi lokalno omejenega področja delovanja pričakujejo samo zanemarljivi učinki na poslovanje med državami članicami in se zagotovi, da bo nadomestilo uporabljeno samo za zagotavljanje zadevnih storitev splošnega gospodarskega pomena; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi morali tudi storitve splošnega gospodarskega pomena na področju kulture in izobraževanja vključiti v posebno področno ureditev;

| 32. | poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne pragove za pravilo de minimis za plačila nadomestil podjetij, ki jim je bilo zaupano opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, tako da bo mogoče te storitve obravnavati po poenostavljenem postopku ter z bistveno zmanjšanim upravnim bremenom za ponudnike storitev brez negativnih vplivov na enotni trg; predlaga kot možno podlago kombinacijo višine nadomestila in prihodka podjetja, katerega je lokalni organ pooblastil za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena; nadalje meni, da bi bil morda prag za obdobje treh finančnih let bolj ustrezen za zagotovitev potrebne prožnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne pragove za pravilo de minimis za plačila nadomestil podjetij, ki jim je bilo zaupano opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, tako da bo mogoče te storitve obravnavati po poenostavljenem postopku ter z bistveno zmanjšanim upravnim bremenom za ponudnike storitev brez negativnih vplivov na enotni trg; predlaga kot možno podlago kombinacijo višine nadomestila in prihodka podjetja, katerega je lokalni organ pooblastil za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena; nadalje meni, da bi bil morda prag za obdobje treh finančnih let bolj ustrezen za zagotovitev potrebne prožnosti;

| 33. | ponovno poudarja, da imajo ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena različne statuse, kot so združenja, fundacije, prostovoljne organizacije in organizacije skupnosti, neprofitne organizacije in družbena podjetja; ponovno poudarja, da nekateri od teh delujejo izključno na lokalni ravni, ne sodelujejo v poslovnih aktivnostih in ponovno vlagajo dobičke iz naslova storitev lokalno; |
| --- | --- |

33.

ponovno poudarja, da imajo ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena različne statuse, kot so združenja, fundacije, prostovoljne organizacije in organizacije skupnosti, neprofitne organizacije in družbena podjetja; ponovno poudarja, da nekateri od teh delujejo izključno na lokalni ravni, ne sodelujejo v poslovnih aktivnostih in ponovno vlagajo dobičke iz naslova storitev lokalno;

Vidiki kakovosti in učinkovitosti

| 34. | poudarja pomen visoke kakovosti storitev splošnega gospodarskega pomena in potrebo po univerzalnem dostopu do teh storitev; v zvezi s tem poudarja, da je Komisija v skladu z določbami PDEU o konkurenci pristojna samo za nadzor državne pomoči za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in da te ne zagotavljajo pravne podlage za določitev kakovosti in meril učinkovitosti na evropski ravni; meni, da bi bilo treba opredelitev kakovosti in učinkovitosti za storitve splošnega gospodarskega pomena oblikovati ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen visoke kakovosti storitev splošnega gospodarskega pomena in potrebo po univerzalnem dostopu do teh storitev; v zvezi s tem poudarja, da je Komisija v skladu z določbami PDEU o konkurenci pristojna samo za nadzor državne pomoči za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in da te ne zagotavljajo pravne podlage za določitev kakovosti in meril učinkovitosti na evropski ravni; meni, da bi bilo treba opredelitev kakovosti in učinkovitosti za storitve splošnega gospodarskega pomena oblikovati ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

*

* *

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 318, 17.11.06, str. 17.

(2)  UL L 312, 29.11.2005, str. 67.

(3)  UL C 297, 29.11.05, str. 4.

(4)  UL C 17, 19.01.2001, str. 4.

(5)  UL C 281, 26.9.1996, str. 3.

(6)  UL C 259, 2.9.11, str. 40.

(7)  UL C 248, 25.8.2011, str. 149.

(8)  Zadeva C-280/00, [2004] PSES I-07747.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0319.

(10)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 140.

(11)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 277.

(12)  UL C 92 E, 16.4.2004, str. 294.

(13)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 153.

(14)  UL C 14, 19.1.1998, str. 74.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/57

---

Torek, 15. november 2011Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti

P7_TA(2011)0495

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenih členov 9, 148, 160 in 168, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenih členov 9, 148, 160 in 168,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 in 34, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 in 34,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti njenih členov 30 (pravica do varstva pred revščino in socialno izključenostjo), 31 (pravica do stanovanjskega prostora) in 16 (pravica do socialnega, pravnega in ekonomskega varstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti njenih členov 30 (pravica do varstva pred revščino in socialno izključenostjo), 31 (pravica do stanovanjskega prostora) in 16 (pravica do socialnega, pravnega in ekonomskega varstva),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (3),

| — | ob upoštevanju sklepov seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 8. junija 2010 na temo Enakost in zdravje v vseh politikah: solidarnost na področju zdravja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 8. junija 2010 na temo Enakost in zdravje v vseh politikah: solidarnost na področju zdravja (4),

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 6. decembra 2010 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti: skupaj v boju proti revščini v letu 2010 in po njem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 6. decembra 2010 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti: skupaj v boju proti revščini v letu 2010 in po njem (5),

| — | ob upoštevanju sklepov zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 7. marca 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 7. marca 2011 (6),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito z dne 15. februarja 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti, ki je poglavitna pobuda strategije Evropa 2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito z dne 15. februarja 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti, ki je poglavitna pobuda strategije Evropa 2020 (7),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 10. februarja 2011 z naslovom Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 10. februarja 2011 z naslovom Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020 (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito o sporočilu z naslovom Solidarnost na področju zdravja: o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito o sporočilu z naslovom Solidarnost na področju zdravja: o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (9),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (11),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU (KOM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU (KOM(2009)0567),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (KOM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (KOM(2010)0573),

| — | ob upoštevanju Evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (KOM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (KOM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020" (KOM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020" (KOM(2011)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2001 o svetovnem dnevu Združenih narodov boja proti revščini (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2001 o svetovnem dnevu Združenih narodov boja proti revščini (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (16),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (19),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. septembra 2010 o predlogu Sklepa Sveta o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. septembra 2010 o predlogu Sklepa Sveta o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom Za ustrezne, vzdržne in varne evropske pokojninske sisteme (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU za vključevanje Romov (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU za vključevanje Romov (27),

| — | ob upoštevanju svojih izjav z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (28) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU za brezdomce (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih izjav z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (28) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU za brezdomce (29),

| — | ob upoštevanju končnih priporočil evropske konference z dne 9. in 10. decembra 2010 o soglasju o brezdomstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih priporočil evropske konference z dne 9. in 10. decembra 2010 o soglasju o brezdomstvu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomce (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomce (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (31),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Evropskem paktu za enakost spolov za obdobje 2011–2020 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Evropskem paktu za enakost spolov za obdobje 2011–2020 (32),

| — | ob upoštevanju strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (33),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (34),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (35),

| — | ob upoštevanju izdaje urada Eurostat iz leta 2010 "Boj proti revščini in socialni izključenosti – statistični portret Evropske unije 2010", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izdaje urada Eurostat iz leta 2010 "Boj proti revščini in socialni izključenosti – statistični portret Evropske unije 2010",

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (KOM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0370/2011),

Številčni podatki

| A. | ker 116 milijonov ljudi v Evropski uniji ogroža revščina, 42 milijonov (kar je 8 %) jih trpi hudo materialno pomanjkanje in si ne more privoščiti osnovnih dobrin za dostojno življenje v Evropi (36), revščina pa je nesprejemljiv odraz neenake porazdelitve bogastva, dohodka in sredstev v Evropi z uspešnim gospodarstvom; ker je finančna, gospodarska in socialna kriza najbolj prizadela najbolj ogroženo prebivalstvo – starejše in invalide; ker varčevalni ukrepi, ki jih Evropske unija je ali bo sprejela, ne smejo ogrožati zaposlovanja in socialne zaščite, slabšati položaja najbolj prikrajšanih ter izpostavljati brezposelnosti, pomanjkanju ali revščini milijonov ljudi, ki bi se sicer še vedno lahko preživljali ali si privoščili osnovne dobrine s svojim delom ali pokojnino, zlasti zaradi proračunskih rezov pri javnih storitvah in socialni pomoči; ker vse večje pogojevanje in zaostrovanje sankcij v politikah socialnega aktiviranja kot odgovor na krizo povečuje težave najbolj ogroženih v družbi, saj jim je na voljo le malo dostojnih delovnih mest; ker se prepad med revnimi in bogatimi v času krize še poglablja; |
| --- | --- |

A.

ker 116 milijonov ljudi v Evropski uniji ogroža revščina, 42 milijonov (kar je 8 %) jih trpi hudo materialno pomanjkanje in si ne more privoščiti osnovnih dobrin za dostojno življenje v Evropi (36), revščina pa je nesprejemljiv odraz neenake porazdelitve bogastva, dohodka in sredstev v Evropi z uspešnim gospodarstvom; ker je finančna, gospodarska in socialna kriza najbolj prizadela najbolj ogroženo prebivalstvo – starejše in invalide; ker varčevalni ukrepi, ki jih Evropske unija je ali bo sprejela, ne smejo ogrožati zaposlovanja in socialne zaščite, slabšati položaja najbolj prikrajšanih ter izpostavljati brezposelnosti, pomanjkanju ali revščini milijonov ljudi, ki bi se sicer še vedno lahko preživljali ali si privoščili osnovne dobrine s svojim delom ali pokojnino, zlasti zaradi proračunskih rezov pri javnih storitvah in socialni pomoči; ker vse večje pogojevanje in zaostrovanje sankcij v politikah socialnega aktiviranja kot odgovor na krizo povečuje težave najbolj ogroženih v družbi, saj jim je na voljo le malo dostojnih delovnih mest; ker se prepad med revnimi in bogatimi v času krize še poglablja;

Kršitve temeljnih pravic

| B. | ker je cilj nove strategije Komisije za izvajanje Listine o temeljnih pravicah zlasti spodbujanje dostopa najbolj ogroženega prebivalstva do temeljnih pravic; ker je treba to listino dosledno upoštevati, revščina pa pomeni kršitev človekovih pravic in hud poseg v človekovo dostojanstvo, kar spodbuja stigmatizacijo in krivice; ker mora biti glavni cilj sistemov dohodkovne podpore rešiti ljudi iz revščine in jim omogočiti dostojno življenje; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj nove strategije Komisije za izvajanje Listine o temeljnih pravicah zlasti spodbujanje dostopa najbolj ogroženega prebivalstva do temeljnih pravic; ker je treba to listino dosledno upoštevati, revščina pa pomeni kršitev človekovih pravic in hud poseg v človekovo dostojanstvo, kar spodbuja stigmatizacijo in krivice; ker mora biti glavni cilj sistemov dohodkovne podpore rešiti ljudi iz revščine in jim omogočiti dostojno življenje;

Neizpolnjene zaveze

| C. | ker sta se revščina in socialna izključenost v obdobju med letoma 2000 in 2008 povečali in prizadeli nove družbene kategorije, navzlic prizadevanjem Unije za izkoreninjenje revščine v EU do leta 2010, cilj, sprejet dne 23. in 24. marca 2000 na vrhu v Lizboni, ali ciljev glede načrtovanega napredka, sprejetih dne 7. in 9. decembra 2000 na vrhu Evropskega sveta v Nici; ker se revščine in izključenosti ne da zmanjšati brez preprečevanja in odprave neenakosti in diskriminacije ali brez zagotovljenega razvoja nacionalnih gospodarstev in solidarnosti z najšibkejšimi družbenimi skupinami, torej brez pravične in ustrezno porazdeljene blaginje v državi, brez tega pa tudi ni mogoče zagotoviti vključujoče rasti; |
| --- | --- |

C.

ker sta se revščina in socialna izključenost v obdobju med letoma 2000 in 2008 povečali in prizadeli nove družbene kategorije, navzlic prizadevanjem Unije za izkoreninjenje revščine v EU do leta 2010, cilj, sprejet dne 23. in 24. marca 2000 na vrhu v Lizboni, ali ciljev glede načrtovanega napredka, sprejetih dne 7. in 9. decembra 2000 na vrhu Evropskega sveta v Nici; ker se revščine in izključenosti ne da zmanjšati brez preprečevanja in odprave neenakosti in diskriminacije ali brez zagotovljenega razvoja nacionalnih gospodarstev in solidarnosti z najšibkejšimi družbenimi skupinami, torej brez pravične in ustrezno porazdeljene blaginje v državi, brez tega pa tudi ni mogoče zagotoviti vključujoče rasti;

| D. | ker so ljudje na podeželju, zlasti majhna kmetijska gospodarstva in mladi kmeti, ki jim grozijo posledice gospodarske krize in preveliko nihanje cen surovin, neposredno izpostavljeni revščini; |
| --- | --- |

D.

ker so ljudje na podeželju, zlasti majhna kmetijska gospodarstva in mladi kmeti, ki jim grozijo posledice gospodarske krize in preveliko nihanje cen surovin, neposredno izpostavljeni revščini;

20 milijonov manj

| E. | ker je eden od petih poglavitnih ciljev strategije Evropa 2020, vendar nezavezujoč cilj brez možnosti sankcij, za 20 milijonov zmanjšati število ljudi, ki jih ogroža revščina, glede na tri kazalnike, ki so jih določile države članice (stopnja tveganja revščine po socialnih transferjih, indeks hudega materialnega pomanjkanja in delež ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko intenzivnostjo dela ali v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov); ker je glede na 116 milijonov ljudi, ki jih ogroža revščina, in 42 milijonov, ki živijo v hudem materialnem pomanjkanju, pri tem cilju sicer priznana pomembnost boja proti revščini in socialni izključenosti, vendar od vsega začetka niso upoštevani milijoni ljudi v Evropi, ki jih ogrožajo učinki praga, tako da so najšibkejši izključeni iz politik, usmerjenih v kvantitativne rezultate; ker z izvajanimi ukrepi ne bomo mogli reševati najtežjih razmer, če jih ne bomo že takoj uporabili kot izhodišče; ker je evropska platforma proti revščini ena od sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

E.

ker je eden od petih poglavitnih ciljev strategije Evropa 2020, vendar nezavezujoč cilj brez možnosti sankcij, za 20 milijonov zmanjšati število ljudi, ki jih ogroža revščina, glede na tri kazalnike, ki so jih določile države članice (stopnja tveganja revščine po socialnih transferjih, indeks hudega materialnega pomanjkanja in delež ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko intenzivnostjo dela ali v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov); ker je glede na 116 milijonov ljudi, ki jih ogroža revščina, in 42 milijonov, ki živijo v hudem materialnem pomanjkanju, pri tem cilju sicer priznana pomembnost boja proti revščini in socialni izključenosti, vendar od vsega začetka niso upoštevani milijoni ljudi v Evropi, ki jih ogrožajo učinki praga, tako da so najšibkejši izključeni iz politik, usmerjenih v kvantitativne rezultate; ker z izvajanimi ukrepi ne bomo mogli reševati najtežjih razmer, če jih ne bomo že takoj uporabili kot izhodišče; ker je evropska platforma proti revščini ena od sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020;

| F. | ker so socialne razlike v nekaterih državah članicah vse večje, kar je predvsem posledica gospodarskih razlik v razporeditvi dohodkov in bogastva, razlik na trgu delovne sile, pomanjkanja socialne varnosti in neenakega dostopa do socialnih funkcij države (socialnega varstva, zdravstva, šolstva, sodstva itd.); |
| --- | --- |

F.

ker so socialne razlike v nekaterih državah članicah vse večje, kar je predvsem posledica gospodarskih razlik v razporeditvi dohodkov in bogastva, razlik na trgu delovne sile, pomanjkanja socialne varnosti in neenakega dostopa do socialnih funkcij države (socialnega varstva, zdravstva, šolstva, sodstva itd.);

Razmerje med gospodarstvom in revščino

| G. | ker revščina, ki v državah članicah EU že vrsto let dosega visoko stopnjo, čedalje močneje vpliva na gospodarstvo, ovira rast, povečuje javnofinančni primanjkljaj in zmanjšuje evropsko konkurenčnost, kar pa tudi povzroča revščino in brezposelnost, zlasti dolgotrajno (vsaka tretja brezposelna oseba je dolgotrajno brezposelna), te razmere pa so še slabše v državah z najšibkejšim gospodarstvom; ker je za boj proti revščini bistveno ohranjanje socialnih pravic v Uniji; |
| --- | --- |

G.

ker revščina, ki v državah članicah EU že vrsto let dosega visoko stopnjo, čedalje močneje vpliva na gospodarstvo, ovira rast, povečuje javnofinančni primanjkljaj in zmanjšuje evropsko konkurenčnost, kar pa tudi povzroča revščino in brezposelnost, zlasti dolgotrajno (vsaka tretja brezposelna oseba je dolgotrajno brezposelna), te razmere pa so še slabše v državah z najšibkejšim gospodarstvom; ker je za boj proti revščini bistveno ohranjanje socialnih pravic v Uniji;

| H. | ker revščina, ki jo je mogoče enačiti s kršitvijo človekovih pravic, kaže, koliko prizadevanj bo še treba vložiti v uresničevanje ciljev iz člena 3(3) Pogodbe o EU; |
| --- | --- |

H.

ker revščina, ki jo je mogoče enačiti s kršitvijo človekovih pravic, kaže, koliko prizadevanj bo še treba vložiti v uresničevanje ciljev iz člena 3(3) Pogodbe o EU;

| I. | ker mora biti restriktivna politika vedno pametna in mora omogočati proticiklično vlaganje v najpomembnejše politične prednostne naloge; |
| --- | --- |

I.

ker mora biti restriktivna politika vedno pametna in mora omogočati proticiklično vlaganje v najpomembnejše politične prednostne naloge;

| J. | ker je za zagotovitev evropske konkurenčnosti, ustvarjanje delovnih mest in boj proti revščini bistveno sprejetje strukturnih reform; |
| --- | --- |

J.

ker je za zagotovitev evropske konkurenčnosti, ustvarjanje delovnih mest in boj proti revščini bistveno sprejetje strukturnih reform;

Revščina kot večplasten pojav

| K. | ker je revščina večplasten pojav, ki zahteva celovito ukrepanje, upoštevaje življenjska obdobja in raznovrstne potrebe ljudi, ter mora temeljiti tudi na zagotavljanju dostopa do pravic, virov in storitev, kot je izraženo v skupnih ciljih odprte metode koordinacije na področju socialne zaščite in socialnega vključevanja (2006), da bi pokrili osnovne potrebe in preprečili socialno izključenost; |
| --- | --- |

K.

ker je revščina večplasten pojav, ki zahteva celovito ukrepanje, upoštevaje življenjska obdobja in raznovrstne potrebe ljudi, ter mora temeljiti tudi na zagotavljanju dostopa do pravic, virov in storitev, kot je izraženo v skupnih ciljih odprte metode koordinacije na področju socialne zaščite in socialnega vključevanja (2006), da bi pokrili osnovne potrebe in preprečili socialno izključenost;

| L. | ker je bilo evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) uspešno pri ozaveščanju javnosti in doseganju politične zavezanosti; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) uspešno pri ozaveščanju javnosti in doseganju politične zavezanosti;

Dostojno delo in revni zaposleni

| M. | ker zgolj rast in zaposlitev, tudi kakovostna, ljudem še ne omogočata rešitve iz revščine, saj se je povečala segmentacija trga dela, ker so se delovne in življenjske razmere, zlasti med finančno krizo, zelo poslabšale, ker se močno povečuje negotovost dela, proti čemur se je treba boriti, ker se v zadnjih letih priznava pojav revnih zaposlenih, vendar se ta problem ne rešuje skladno s tem, kakšen izziv je to za našo družbo: 8 % aktivnega prebivalstva se namreč kljub zaposlenosti spopada z revščino, kar 22 % tistih, ki jim grozi revščina, pa je zaposlenih (37); ker je dostop do dostojnih in enakih delovnih razmer korak naprej za zajezitev revščine ter socialne izključenosti družin in osamljenih oseb; |
| --- | --- |

M.

ker zgolj rast in zaposlitev, tudi kakovostna, ljudem še ne omogočata rešitve iz revščine, saj se je povečala segmentacija trga dela, ker so se delovne in življenjske razmere, zlasti med finančno krizo, zelo poslabšale, ker se močno povečuje negotovost dela, proti čemur se je treba boriti, ker se v zadnjih letih priznava pojav revnih zaposlenih, vendar se ta problem ne rešuje skladno s tem, kakšen izziv je to za našo družbo: 8 % aktivnega prebivalstva se namreč kljub zaposlenosti spopada z revščino, kar 22 % tistih, ki jim grozi revščina, pa je zaposlenih (37); ker je dostop do dostojnih in enakih delovnih razmer korak naprej za zajezitev revščine ter socialne izključenosti družin in osamljenih oseb;

| N. | ker so nizkokvalificirane ali nekvalificirane osebe bolj izpostavljene tveganjem na trgu dela, negotovi in slabo plačani zaposlitvi ter revščini; |
| --- | --- |

N.

ker so nizkokvalificirane ali nekvalificirane osebe bolj izpostavljene tveganjem na trgu dela, negotovi in slabo plačani zaposlitvi ter revščini;

Brezdomci

| O. | ker je brezdomstvo ena od najhujših oblik revščine in problem, ki v vseh državah članicah EU ostaja nerešen; ker je v vseh državah članicah Evropske unije zaradi različnih razlogov veliko število brezdomcev, kar zahteva posebno ukrepanje za njihovo socialno vključevanje; ker po Evrobarometru skoraj vsak četrti Evropejec kot glavni razlog za revščino navaja predraga dostojna stanovanja, skoraj devet od desetih jih pa meni, da revščina ovira dostop do dostojnega bivališča; ker izguba stika javnih organov z državljani, ki izgubijo stanovanje, ne otežuje le namenske pomoči, ampak kaže tudi na fazo zelo hitro napredujočega procesa izključevanja posameznika iz družbe; |
| --- | --- |

O.

ker je brezdomstvo ena od najhujših oblik revščine in problem, ki v vseh državah članicah EU ostaja nerešen; ker je v vseh državah članicah Evropske unije zaradi različnih razlogov veliko število brezdomcev, kar zahteva posebno ukrepanje za njihovo socialno vključevanje; ker po Evrobarometru skoraj vsak četrti Evropejec kot glavni razlog za revščino navaja predraga dostojna stanovanja, skoraj devet od desetih jih pa meni, da revščina ovira dostop do dostojnega bivališča; ker izguba stika javnih organov z državljani, ki izgubijo stanovanje, ne otežuje le namenske pomoči, ampak kaže tudi na fazo zelo hitro napredujočega procesa izključevanja posameznika iz družbe;

| P. | ker zaradi revščine trpita tudi dostopnost in kakovost socialnih storitev na zdravstvenem, kulturnem, stanovanjskem in izobraževalnem področju; |
| --- | --- |

P.

ker zaradi revščine trpita tudi dostopnost in kakovost socialnih storitev na zdravstvenem, kulturnem, stanovanjskem in izobraževalnem področju;

| Q. | ker so pomanjkanje stanovanj ali nedostojna bivališča zelo hud poseg v človeško dostojanstvo, ki ima hude posledice tudi za vse druge pravice; |
| --- | --- |

Q.

ker so pomanjkanje stanovanj ali nedostojna bivališča zelo hud poseg v človeško dostojanstvo, ki ima hude posledice tudi za vse druge pravice;

Košarica osnovnih potreb in storitev

| R. | ker je prag revščine, 60 % povprečnega nacionalnega dohodka, koristen in potreben kazalnik relativne revščine, za potrebe javne politike pa ga je treba dopolniti z drugimi kazalniki, na primer pojmom in izračunom "košarice" osnovnih življenjskih potrebščin in storitev na nacionalni ravni (kar je takojšen odziv na poseben položaj ljudi, ki živijo v revščini), in kazalniki, sprejetimi na zasedanju Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) junija 2010 (tveganje revščine, materialno pomanjkanje in gospodinjstva brez delovno aktivnih članov); |
| --- | --- |

R.

ker je prag revščine, 60 % povprečnega nacionalnega dohodka, koristen in potreben kazalnik relativne revščine, za potrebe javne politike pa ga je treba dopolniti z drugimi kazalniki, na primer pojmom in izračunom "košarice" osnovnih življenjskih potrebščin in storitev na nacionalni ravni (kar je takojšen odziv na poseben položaj ljudi, ki živijo v revščini), in kazalniki, sprejetimi na zasedanju Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) junija 2010 (tveganje revščine, materialno pomanjkanje in gospodinjstva brez delovno aktivnih članov);

Socialna zaščita

| S. | ker je socialna zaščita, vključno s sistemi minimalnega dohodka, temeljni element sodobnih demokracij, saj zagotavlja osnovno pravico vsakega posameznika do vključenosti v družbeno, ekonomsko, politično in kulturno življenje in ima poglavitno vlogo pri gospodarski stabilizaciji, saj omejuje vpliv kriz, ter pri vseživljenjskem prerazporejanju sredstev, saj v različnih življenjskih obdobjih preprečuje in blaži socialna tveganja, revščino in socialno izključenost; |
| --- | --- |

S.

ker je socialna zaščita, vključno s sistemi minimalnega dohodka, temeljni element sodobnih demokracij, saj zagotavlja osnovno pravico vsakega posameznika do vključenosti v družbeno, ekonomsko, politično in kulturno življenje in ima poglavitno vlogo pri gospodarski stabilizaciji, saj omejuje vpliv kriz, ter pri vseživljenjskem prerazporejanju sredstev, saj v različnih življenjskih obdobjih preprečuje in blaži socialna tveganja, revščino in socialno izključenost;

| T. | ker po navedbah OECD od 20 do 40 % socialnih izdatkov ne porabi; |
| --- | --- |

T.

ker po navedbah OECD od 20 do 40 % socialnih izdatkov ne porabi;

Zdravje

| U. | ker sta revščina in socialna izključenost še vedno ključna družbena determinanta zdravja (38) in življenjskih razmer, tudi pričakovane življenjske dobe, zlasti ob upoštevanju vpliva revščine otrok na njihovo zdravje in dobro počutje. Razlike v zdravju med bogatimi in revnimi, kar zadeva cenovno ugoden dostop do zdravstvenih storitev, dohodkov in premoženja, pa ostajajo velike in se v nekaterih pogledih še povečujejo; |
| --- | --- |

U.

ker sta revščina in socialna izključenost še vedno ključna družbena determinanta zdravja (38) in življenjskih razmer, tudi pričakovane življenjske dobe, zlasti ob upoštevanju vpliva revščine otrok na njihovo zdravje in dobro počutje. Razlike v zdravju med bogatimi in revnimi, kar zadeva cenovno ugoden dostop do zdravstvenih storitev, dohodkov in premoženja, pa ostajajo velike in se v nekaterih pogledih še povečujejo;

| V. | ker revščina najbolj ogroža specifične družbene skupine, kot so enostarševske družine, starejše ženske, manjšine, invalidi in brezdomci; |
| --- | --- |

V.

ker revščina najbolj ogroža specifične družbene skupine, kot so enostarševske družine, starejše ženske, manjšine, invalidi in brezdomci;

| W. | ker je glavno izhodišče temeljnih pravic načelo nediskriminacije, upoštevaje tudi socialno diskriminacijo; |
| --- | --- |

W.

ker je glavno izhodišče temeljnih pravic načelo nediskriminacije, upoštevaje tudi socialno diskriminacijo;

Starejši

| X. | ker se bo zaradi staranja naše družbe število vzdrževanih oseb v bližnji prihodnosti občutno povečalo; ker so starejši, zlasti ženske, ki jih revščina v mnogih državah v primerjavi z ostalim prebivalstvom mnogo bolj ogroža zaradi zmanjšanja dohodkov ob upokojitvi in drugih dejavnikov, na primer fizične odvisnosti, osamljenosti in socialne izključenosti, velik problem naše družbe pa je pretrganje medgeneracijskih družbenih vezi; |
| --- | --- |

X.

ker se bo zaradi staranja naše družbe število vzdrževanih oseb v bližnji prihodnosti občutno povečalo; ker so starejši, zlasti ženske, ki jih revščina v mnogih državah v primerjavi z ostalim prebivalstvom mnogo bolj ogroža zaradi zmanjšanja dohodkov ob upokojitvi in drugih dejavnikov, na primer fizične odvisnosti, osamljenosti in socialne izključenosti, velik problem naše družbe pa je pretrganje medgeneracijskih družbenih vezi;

| Y. | ker je pokojninska politika bistvena za boj proti revščini; |
| --- | --- |

Y.

ker je pokojninska politika bistvena za boj proti revščini;

Spol

| Z. | ker ženske zaradi različnih dejavnikov na splošno bolj ogroža revščina kot moške, na primer zaradi diskriminacije na podlagi spola v poklicnem okolju, posledica česar so trajne razlike v plačah med spoloma, pa tudi večkratna prekinitev poklicne dejavnosti zaradi oskrbe vzdrževanih oseb, ali zaradi diskriminacije pri zaposlovanju; ker v Evropi dela samo 63 % žensk v primerjavi s 76 % moških ter ni zadosti podpornih omrežij in konkretnih ukrepov, ki bi pomagali zaposlenim ženskam pri usklajevanju družinskega in poklicnega življenja, zlasti cenovno dostopnih podpornih storitev; |
| --- | --- |

Z.

ker ženske zaradi različnih dejavnikov na splošno bolj ogroža revščina kot moške, na primer zaradi diskriminacije na podlagi spola v poklicnem okolju, posledica česar so trajne razlike v plačah med spoloma, pa tudi večkratna prekinitev poklicne dejavnosti zaradi oskrbe vzdrževanih oseb, ali zaradi diskriminacije pri zaposlovanju; ker v Evropi dela samo 63 % žensk v primerjavi s 76 % moških ter ni zadosti podpornih omrežij in konkretnih ukrepov, ki bi pomagali zaposlenim ženskam pri usklajevanju družinskega in poklicnega življenja, zlasti cenovno dostopnih podpornih storitev;

| AA. | ker revščina različno vpliva na revne ženske in moške ter dečke in dekleta, saj se revne ženske in dekleta pogosteje srečujejo s težavami pri dostopu do primernih socialnih storitev in dohodka; |
| --- | --- |

AA.

ker revščina različno vpliva na revne ženske in moške ter dečke in dekleta, saj se revne ženske in dekleta pogosteje srečujejo s težavami pri dostopu do primernih socialnih storitev in dohodka;

| AB. | ker platforma ne upošteva posebnih, s spolom povezanih dejavnikov žensk in moških, poleg tega pa ne posveča dovolj pozornosti feminizaciji revščine; |
| --- | --- |

AB.

ker platforma ne upošteva posebnih, s spolom povezanih dejavnikov žensk in moških, poleg tega pa ne posveča dovolj pozornosti feminizaciji revščine;

| AC. | ker učinek razlik v plači med spoloma na zaslužek v vsej življenjski dobi nakazuje, da bodo imele ženske nižje pokojnine, tako da so ženske bolj izpostavljene dolgotrajni in skrajni revščini kot moški: tveganju revščine je izpostavljenih 22 % žensk, starih 65 let ali več, v primerjavi s 16 % moških; |
| --- | --- |

AC.

ker učinek razlik v plači med spoloma na zaslužek v vsej življenjski dobi nakazuje, da bodo imele ženske nižje pokojnine, tako da so ženske bolj izpostavljene dolgotrajni in skrajni revščini kot moški: tveganju revščine je izpostavljenih 22 % žensk, starih 65 let ali več, v primerjavi s 16 % moških;

| AD. | ker je v primerjavi s 17-odstotno izpostavljenostjo celotnega evropskega prebivalstva tveganju revščine izpostavljenih 20 % otrok in so družine z nizkimi dohodki med skupinami, ki jih revščina najbolj ogroža; |
| --- | --- |

AD.

ker je v primerjavi s 17-odstotno izpostavljenostjo celotnega evropskega prebivalstva tveganju revščine izpostavljenih 20 % otrok in so družine z nizkimi dohodki med skupinami, ki jih revščina najbolj ogroža;

| AE. | ker so družinske politike bistvene v okviru politik boja proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

AE.

ker so družinske politike bistvene v okviru politik boja proti revščini in socialni izključenosti;

| AF. | ker so prvi znaki opuščanja šolanja pomembna znamenja cikličnega obnavljanja revščine; |
| --- | --- |

AF.

ker so prvi znaki opuščanja šolanja pomembna znamenja cikličnega obnavljanja revščine;

Mladi

| AG. | ker se je brezposelnost mladih, ki je bila že tako višja kot pri drugih starostnih skupinah, zaradi krize v EU zelo povečala, tako da presega 20 % in v vseh državah članicah dosega kritično raven, zaradi česar so lahko mladi potisnjeni v revščino že v najzgodnejši mladosti; ker ta zaskrbljujoči položaj zahteva nujne politične, gospodarske in socialne ukrepe, zaradi tega in demografskih sprememb pa se bo povečalo pomanjkanje znanj in veščin; ker je lahko poklicno usposabljanje za mlade in nizkokvalificirane osebe bistveno pri vključevanju na trg dela, vendar samo zaposlitev ni vedno dovolj za rešitev iz revščine in je pri mladih tveganje uvrstitve v kategorijo revnih zaposlenih še zlasti veliko; |
| --- | --- |

AG.

ker se je brezposelnost mladih, ki je bila že tako višja kot pri drugih starostnih skupinah, zaradi krize v EU zelo povečala, tako da presega 20 % in v vseh državah članicah dosega kritično raven, zaradi česar so lahko mladi potisnjeni v revščino že v najzgodnejši mladosti; ker ta zaskrbljujoči položaj zahteva nujne politične, gospodarske in socialne ukrepe, zaradi tega in demografskih sprememb pa se bo povečalo pomanjkanje znanj in veščin; ker je lahko poklicno usposabljanje za mlade in nizkokvalificirane osebe bistveno pri vključevanju na trg dela, vendar samo zaposlitev ni vedno dovolj za rešitev iz revščine in je pri mladih tveganje uvrstitve v kategorijo revnih zaposlenih še zlasti veliko;

Migranti

| AH. | ker so posebej ranljivi delavci migranti in etnične manjšine, ki jih je gospodarska kriza močno prizadela, zaradi negotovih zaposlitev, ki so jim izpostavljeni zaradi izvora ali kvalificiranosti, pa jih močno ogroža tudi poglabljanje revščine in socialne izključenosti; ker morajo imeti delavci migranti enake delovne razmere, plačo, dostop do usposabljanja in socialne zaščite kot državljani držav, v katerih delajo; |
| --- | --- |

AH.

ker so posebej ranljivi delavci migranti in etnične manjšine, ki jih je gospodarska kriza močno prizadela, zaradi negotovih zaposlitev, ki so jim izpostavljeni zaradi izvora ali kvalificiranosti, pa jih močno ogroža tudi poglabljanje revščine in socialne izključenosti; ker morajo imeti delavci migranti enake delovne razmere, plačo, dostop do usposabljanja in socialne zaščite kot državljani držav, v katerih delajo;

| AI. | ker je treba pri invalidih, pri katerih je stopnja revščine za 70 % višja od povprečja, ko se vključijo na trg dela, v središče strategije postaviti poudarjanje dodane vrednosti; |
| --- | --- |

AI.

ker je treba pri invalidih, pri katerih je stopnja revščine za 70 % višja od povprečja, ko se vključijo na trg dela, v središče strategije postaviti poudarjanje dodane vrednosti;

Romi

| AJ. | ker je velik delež Romov v Evropi marginaliziranih in kot druge marginalizirane skupnosti živijo v zelo slabih socialnoekonomskih razmerah ter so pogosto žrtve hude diskriminacije in segregacije na vseh področjih življenja; |
| --- | --- |

AJ.

ker je velik delež Romov v Evropi marginaliziranih in kot druge marginalizirane skupnosti živijo v zelo slabih socialnoekonomskih razmerah ter so pogosto žrtve hude diskriminacije in segregacije na vseh področjih življenja;

| AK. | ker se čedalje večja revščina v EU še vedno zaostruje zaradi gospodarske in finančne krize ter strme rasti cen hrane, saj presežkov hrane v EU skoraj ni, 43 milijonom ljudi pa že grozi revščina zaradi pomanjkanja hrane; ker program za razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, vzpostavljen leta 1987, zdaj zagotavlja pomoč v hrani 13 milijonom revnih v 19 državah članicah, pri čemer je v distribucijske verige vključenih približno 240 bank hrane in dobrodelnih organizacij; ker nedavna sodba Sodišča T-576/08, v skladu s katero je nezakonito kupovati hrano za program na trgu, ogroža program EU za pomoč v hrani za najbolj ogrožene zaradi čedalje večje odvisnosti programa od nakupov na trgu, in ker se zdi, da razveljavitev člena 2 Uredbe (ES) št. 983/2008 na Sodišču neposredno negativno vpliva na program v letu 2012 in prihodnjih letih, kar bo privedlo do odsekane pomoči v hrani za najbolj ogrožene državljane v 19 državah članicah; |
| --- | --- |

AK.

ker se čedalje večja revščina v EU še vedno zaostruje zaradi gospodarske in finančne krize ter strme rasti cen hrane, saj presežkov hrane v EU skoraj ni, 43 milijonom ljudi pa že grozi revščina zaradi pomanjkanja hrane; ker program za razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, vzpostavljen leta 1987, zdaj zagotavlja pomoč v hrani 13 milijonom revnih v 19 državah članicah, pri čemer je v distribucijske verige vključenih približno 240 bank hrane in dobrodelnih organizacij; ker nedavna sodba Sodišča T-576/08, v skladu s katero je nezakonito kupovati hrano za program na trgu, ogroža program EU za pomoč v hrani za najbolj ogrožene zaradi čedalje večje odvisnosti programa od nakupov na trgu, in ker se zdi, da razveljavitev člena 2 Uredbe (ES) št. 983/2008 na Sodišču neposredno negativno vpliva na program v letu 2012 in prihodnjih letih, kar bo privedlo do odsekane pomoči v hrani za najbolj ogrožene državljane v 19 državah članicah;

| AL. | ker je treba nezanemarljive in v preteklem desetletju povečane proračunske postavke stanovanj in energije v gospodinjstvih upoštevati kot ključne dejavnike tveganja revščine; |
| --- | --- |

AL.

ker je treba nezanemarljive in v preteklem desetletju povečane proračunske postavke stanovanj in energije v gospodinjstvih upoštevati kot ključne dejavnike tveganja revščine;

| AM. | ker so družinski negovalci osebe, ki najpogosteje skrbijo za vzdrževane osebe v EU; |
| --- | --- |

AM.

ker so družinski negovalci osebe, ki najpogosteje skrbijo za vzdrževane osebe v EU;

| AN. | ker revne osebe pri njihovem ponovnem vključevanju na trg dela in v družbo močno ovira nezmožnost dostopa do osnovnih bančnih storitev, kot so dvigovanje, nakazovanje ali odprtje trajnega naloga; |
| --- | --- |

AN.

ker revne osebe pri njihovem ponovnem vključevanju na trg dela in v družbo močno ovira nezmožnost dostopa do osnovnih bančnih storitev, kot so dvigovanje, nakazovanje ali odprtje trajnega naloga;

Soudeležba

| 1. | poziva Komisijo, naj v pripravo evropske strategije na vseh ravneh upravljanja (evropski, nacionalni, regionalni in lokalni), bolj vključi organizirano civilno družbo ter vse zadevne zainteresirane strani, kot so nevladne organizacije, organizacije socialne ekonomije, ponudniki storitev, strokovnjaki na področju socialnih inovacij in socialne partnerje, ter tudi revne ljudi, v sodelovanju z združenji, v katerih se svobodno izražajo in ki imajo izkušnje in znanje, zlasti z razvojem nacionalnih platform v vseh državah članicah za boj proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter evropskimi institucijami, zlasti z Evropskim parlamentom; meni, da bi morale sinergije zadevati vrsto akterjev, tudi mala in srednja podjetja ter vodje podjetij; poziva k razširitvi srečanj revnih in družbeno izključenih oseb na nacionalno raven in formalizacijo njihove udeležbe in prispevka na letni konvenciji o revščini in socialni izključenosti, kar bi bil temeljni element te konvencije, sprejeta priporočila ob tej priložnosti pa naj se ustrezno in redno spremljajo; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v pripravo evropske strategije na vseh ravneh upravljanja (evropski, nacionalni, regionalni in lokalni), bolj vključi organizirano civilno družbo ter vse zadevne zainteresirane strani, kot so nevladne organizacije, organizacije socialne ekonomije, ponudniki storitev, strokovnjaki na področju socialnih inovacij in socialne partnerje, ter tudi revne ljudi, v sodelovanju z združenji, v katerih se svobodno izražajo in ki imajo izkušnje in znanje, zlasti z razvojem nacionalnih platform v vseh državah članicah za boj proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter evropskimi institucijami, zlasti z Evropskim parlamentom; meni, da bi morale sinergije zadevati vrsto akterjev, tudi mala in srednja podjetja ter vodje podjetij; poziva k razširitvi srečanj revnih in družbeno izključenih oseb na nacionalno raven in formalizacijo njihove udeležbe in prispevka na letni konvenciji o revščini in socialni izključenosti, kar bi bil temeljni element te konvencije, sprejeta priporočila ob tej priložnosti pa naj se ustrezno in redno spremljajo;

| 2. | poziva Evropsko komisijo, naj prevzame usklajevalno vlogo in države članice EU usmerja pri obvladovanju aktualnih izzivov ter v boju proti revščini in socialni izključenosti, pri čemer mora vedno upoštevati, da je boj proti revščini predvsem v pristojnosti nacionalnih politik, ter naj zagotavlja potrebno solidarnost in tehnično pomoč; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko komisijo, naj prevzame usklajevalno vlogo in države članice EU usmerja pri obvladovanju aktualnih izzivov ter v boju proti revščini in socialni izključenosti, pri čemer mora vedno upoštevati, da je boj proti revščini predvsem v pristojnosti nacionalnih politik, ter naj zagotavlja potrebno solidarnost in tehnično pomoč;

| 3. | poziva, naj bo platforma za boj proti revščini namenjena tudi evropskemu povezovanju nacionalnih organizacij, ki zastopajo skupine, ki jih revščina najbolj ogroža, a še niso revne; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj bo platforma za boj proti revščini namenjena tudi evropskemu povezovanju nacionalnih organizacij, ki zastopajo skupine, ki jih revščina najbolj ogroža, a še niso revne;

Skupno usposabljanje

| 4. | poziva k organiziranju seminarjev za boljše poznavanje revščine na ravni evropskih institucij in vlad držav članic, ki bi jih priredile organizacije z dejanskimi izkušnjami v boju proti revščini, in k poskusu skupnega usposabljanja evropskih uradnikov in ljudi z dejanskimi izkušnjami v boju proti revščini o vprašanjih v zvezi z revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

4.

poziva k organiziranju seminarjev za boljše poznavanje revščine na ravni evropskih institucij in vlad držav članic, ki bi jih priredile organizacije z dejanskimi izkušnjami v boju proti revščini, in k poskusu skupnega usposabljanja evropskih uradnikov in ljudi z dejanskimi izkušnjami v boju proti revščini o vprašanjih v zvezi z revščino in socialno izključenostjo;

| 5. | poziva države članice, naj vsem slojem družbe omogočijo uživanje kulturne dediščine ter naj se vzdržijo zmanjševanja sredstev v te namene, saj ravno to področje zagotavlja socialno vključevanje in kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj vsem slojem družbe omogočijo uživanje kulturne dediščine ter naj se vzdržijo zmanjševanja sredstev v te namene, saj ravno to področje zagotavlja socialno vključevanje in kakovostna delovna mesta;

| 6. | poudarja bistveno vlogo prostovoljstva in aktivnega državljanstva kot sredstva kohezije in ukrepov za preprečevanje gospodarske, družbene in okoljske neenakosti, saj spodbujata državljane, da se udeležujejo javnega življenja v športu, kulturi, umetnosti ter družbenem in političnem aktivizmu; |
| --- | --- |

6.

poudarja bistveno vlogo prostovoljstva in aktivnega državljanstva kot sredstva kohezije in ukrepov za preprečevanje gospodarske, družbene in okoljske neenakosti, saj spodbujata državljane, da se udeležujejo javnega življenja v športu, kulturi, umetnosti ter družbenem in političnem aktivizmu;

| 7. | poziva, naj se prikrajšanim zagotovi dostop do programov mobilnosti za študij in delo ter naj se poveča del proračuna, namenjenega za te programe; opominja, da mora pobuda Mladi in mobilnost spodbujati mobilnost vseh vajencev, pripravnikov in študentov ter podpirati priznavanje neformalno in priložnostno pridobljene strokovne usposobljenosti; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se prikrajšanim zagotovi dostop do programov mobilnosti za študij in delo ter naj se poveča del proračuna, namenjenega za te programe; opominja, da mora pobuda Mladi in mobilnost spodbujati mobilnost vseh vajencev, pripravnikov in študentov ter podpirati priznavanje neformalno in priložnostno pridobljene strokovne usposobljenosti;

| 8. | spodbuja pobude, tudi medgeneracijske, katerih namen je z zagotovitvijo dostopa do informacijske in komunikacijske tehnologije zmanjšati digitalni razkorak za prikrajšane v skladu z evropsko digitalno agendo; |
| --- | --- |

8.

spodbuja pobude, tudi medgeneracijske, katerih namen je z zagotovitvijo dostopa do informacijske in komunikacijske tehnologije zmanjšati digitalni razkorak za prikrajšane v skladu z evropsko digitalno agendo;

| 9. | poziva države članice, naj spodbujajo poučevanje novih tehnologij v okviru nacionalnih učnih načrtov takoj od njihovega nastanka; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj spodbujajo poučevanje novih tehnologij v okviru nacionalnih učnih načrtov takoj od njihovega nastanka;

Ocenjevalni mehanizem

| 10. | poziva k oblikovanju mehanizma za kritično in redno spremljanje, pri katerem bi sodelovali Evropski parlament, Odbor regij in Ekonomsko-socialni odbor in ki bi temeljil na natančnih kazalnikih na nacionalni in evropski ravni, tako da bi bilo omogočeno ocenjevanje različnih razsežnosti revščine in merjenje napredka držav članic pri uresničevanju cilja zmanjšanja revščine po spolu in starosti in vključitve tega cilja med nacionalne podcilje, saj imajo glede na neobstoj opredelitve revščine povsem različna ocenjevalna merila, zaradi česar so mogoče različne razlage; poziva Komisijo, naj izboljša nacionalne in evropske kazalnike za primerljivost nacionalnih statističnih podatkov o revščini ranljivih oseb in naj skupaj z Evrostatom poskrbi za natančnejše statistične podatke za popolnejšo sliko o revščini in socialni izključenosti, tako da bo mogoče slediti številu ljudi, ki imajo manj kot 50 do 40 % povprečnega dohodka, in na podlagi tega letno oceniti razmere v zvezi z revščino v EU, statistični pristop pa bi morali dopolniti s kvalitativnim in participativnim pristopom; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo izvajane dejavnosti politike koristile vsem, ne samo tistim, ki se bližajo pragu revščine; |
| --- | --- |

10.

poziva k oblikovanju mehanizma za kritično in redno spremljanje, pri katerem bi sodelovali Evropski parlament, Odbor regij in Ekonomsko-socialni odbor in ki bi temeljil na natančnih kazalnikih na nacionalni in evropski ravni, tako da bi bilo omogočeno ocenjevanje različnih razsežnosti revščine in merjenje napredka držav članic pri uresničevanju cilja zmanjšanja revščine po spolu in starosti in vključitve tega cilja med nacionalne podcilje, saj imajo glede na neobstoj opredelitve revščine povsem različna ocenjevalna merila, zaradi česar so mogoče različne razlage; poziva Komisijo, naj izboljša nacionalne in evropske kazalnike za primerljivost nacionalnih statističnih podatkov o revščini ranljivih oseb in naj skupaj z Evrostatom poskrbi za natančnejše statistične podatke za popolnejšo sliko o revščini in socialni izključenosti, tako da bo mogoče slediti številu ljudi, ki imajo manj kot 50 do 40 % povprečnega dohodka, in na podlagi tega letno oceniti razmere v zvezi z revščino v EU, statistični pristop pa bi morali dopolniti s kvalitativnim in participativnim pristopom; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo izvajane dejavnosti politike koristile vsem, ne samo tistim, ki se bližajo pragu revščine;

| 11. | poziva Komisijo/Eurostat, naj pripravi popoln pregled stanja o revščini in socialni izključenosti ter dopolni statistične podatke s kvalitativnim in participativnim pristopom glede na spol in starost, da se izpostavi problem revščine med starejšimi ženskami; upa, da bo inštitut za enakost spolov, takoj ko bo v celoti začel delovati, prispeval k reševanju problema neustreznih sistematičnih in primerjalnih podatkov, razčlenjenih po spolu; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo/Eurostat, naj pripravi popoln pregled stanja o revščini in socialni izključenosti ter dopolni statistične podatke s kvalitativnim in participativnim pristopom glede na spol in starost, da se izpostavi problem revščine med starejšimi ženskami; upa, da bo inštitut za enakost spolov, takoj ko bo v celoti začel delovati, prispeval k reševanju problema neustreznih sistematičnih in primerjalnih podatkov, razčlenjenih po spolu;

| 12. | poziva k izboljšanju in primerljivosti nacionalnih statističnih podatkov o revščini in k razvoju ustreznih kazalnikov na evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

poziva k izboljšanju in primerljivosti nacionalnih statističnih podatkov o revščini in k razvoju ustreznih kazalnikov na evropski ravni;

| 13. | poziva, naj se glede na sedanje krizne razmere nujno opravi podrobna in aktualna študija o številu revnih in tistih, ki jih utegne v prihodnjih mesecih neposredno ogroziti revščina; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se glede na sedanje krizne razmere nujno opravi podrobna in aktualna študija o številu revnih in tistih, ki jih utegne v prihodnjih mesecih neposredno ogroziti revščina;

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi in mu predloži letno poročilo o doseženem napredku držav članic pri zmanjševanju revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pripravi in mu predloži letno poročilo o doseženem napredku držav članic pri zmanjševanju revščine in socialne izključenosti;

Horizontalna socialna klavzula

| 15. | poziva Komisijo, naj popolnoma upošteva pravo horizontalno socialno klavzulo, predvideno v členu 9 PEU, po katerem Unija upošteva zahteve v zvezi s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko ravnjo izobraževanja, usposabljanja in varstva zdravja ljudi, in naj pri oceni izvajanja platforme natančneje opredeli njeno vlogo; poziva k poglobitvi študij o socialnem učinku evropskih politik, tudi kadar zanje ne da pobude Komisija, temveč Evropski svet, kot je na primer Evropakt+; meni, da bo bolj poglobljena uporaba te klavzule preprečila zniževanje socialnih norm v Evropi in omogočila razvoj skupnega evropskega socialnega temelja; poziva, naj se pri pripravi študije o socialnem učinku skupaj z združenju, ki delujejo proti revščini, upošteva položaj najrevnejših ljudi v Evropi; meni, da bi bilo treba k tem študijam pritegniti tudi Parlament, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in službe Komisije, odgovorne za socialna vprašanja, ki so v pristojnosti generalnega direktorja, podrejenega generalnemu sekretariatu Evropske komisije; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj popolnoma upošteva pravo horizontalno socialno klavzulo, predvideno v členu 9 PEU, po katerem Unija upošteva zahteve v zvezi s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko ravnjo izobraževanja, usposabljanja in varstva zdravja ljudi, in naj pri oceni izvajanja platforme natančneje opredeli njeno vlogo; poziva k poglobitvi študij o socialnem učinku evropskih politik, tudi kadar zanje ne da pobude Komisija, temveč Evropski svet, kot je na primer Evropakt+; meni, da bo bolj poglobljena uporaba te klavzule preprečila zniževanje socialnih norm v Evropi in omogočila razvoj skupnega evropskega socialnega temelja; poziva, naj se pri pripravi študije o socialnem učinku skupaj z združenju, ki delujejo proti revščini, upošteva položaj najrevnejših ljudi v Evropi; meni, da bi bilo treba k tem študijam pritegniti tudi Parlament, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in službe Komisije, odgovorne za socialna vprašanja, ki so v pristojnosti generalnega direktorja, podrejenega generalnemu sekretariatu Evropske komisije;

Proračun

| 16. | poziva Komisijo, naj natančneje opredeli proračunske vrstice, ki jih zadeva platforma, zlasti v zvezi z Evropskim socialnim skladom in njegovim prispevkom k tej vodilni pobudi, s financiranjem političnih prednostnih nalog, na primer preprečevanjem šolskega osipa in bojem proti revščini otrok, žensk, starejših in delavcev migrantov, pa tudi na ravni dodeljenih proračunskih sredstev; poziva Komisijo, naj navede predloge v zvezi z bojem proti revščini in socialni izključenosti v večletnem proračunskem okviru za obdobje 2014–2020, da se zagotovi ustrezno financiranje začetih pobud za boj proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo, naj opredeli finančno pomoč, potrebno za dogovorjene tematske prednostne naloge, in od držav članic zahteva finančno, da finančno podprejo udeležene akterje civilne družbe na nacionalni ravni v nacionalnih reformnih programih, vodilni platformi in nacionalnih strategijah za socialno zaščito in socialno vključevanje; priporoča nadaljevanje in večjo proračunsko podporo evropskim programom, ki prispevajo k različnim vidikom boja proti socialni izključenosti, revščini in socialno-ekonomskim razlikam, vključno z neenakostmi na zdravstvenem področju (okvirni program za raziskave, program Progress); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj natančneje opredeli proračunske vrstice, ki jih zadeva platforma, zlasti v zvezi z Evropskim socialnim skladom in njegovim prispevkom k tej vodilni pobudi, s financiranjem političnih prednostnih nalog, na primer preprečevanjem šolskega osipa in bojem proti revščini otrok, žensk, starejših in delavcev migrantov, pa tudi na ravni dodeljenih proračunskih sredstev; poziva Komisijo, naj navede predloge v zvezi z bojem proti revščini in socialni izključenosti v večletnem proračunskem okviru za obdobje 2014–2020, da se zagotovi ustrezno financiranje začetih pobud za boj proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo, naj opredeli finančno pomoč, potrebno za dogovorjene tematske prednostne naloge, in od držav članic zahteva finančno, da finančno podprejo udeležene akterje civilne družbe na nacionalni ravni v nacionalnih reformnih programih, vodilni platformi in nacionalnih strategijah za socialno zaščito in socialno vključevanje; priporoča nadaljevanje in večjo proračunsko podporo evropskim programom, ki prispevajo k različnim vidikom boja proti socialni izključenosti, revščini in socialno-ekonomskim razlikam, vključno z neenakostmi na zdravstvenem področju (okvirni program za raziskave, program Progress);

| 17. | je seznanjen, da je Evropska komisija v osnutku proračuna 2012 povečanje za vodilno pobudo Evropska platforma proti revščini v primerjavi z lanskim letom ocenila na 3,3 %; poziva Komisijo, naj dodatno pojasni prispevek Evropskega socialnega sklada k tej vodilni pobudi ter posamezne ukrepe, ki se osredotočajo na prednostne naloge, kot so boj proti revščini otrok, žensk, starejših in migrantskih delavcev ter preprečevanje zgodnje opustitve šolanja; v zvezi s tem obžaluje pomanjkanje jasnosti in prekrivanje instrumentov ter proračunskih vrstic, s katerimi naj bi bili prek proračuna EU doseženi cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen, da je Evropska komisija v osnutku proračuna 2012 povečanje za vodilno pobudo Evropska platforma proti revščini v primerjavi z lanskim letom ocenila na 3,3 %; poziva Komisijo, naj dodatno pojasni prispevek Evropskega socialnega sklada k tej vodilni pobudi ter posamezne ukrepe, ki se osredotočajo na prednostne naloge, kot so boj proti revščini otrok, žensk, starejših in migrantskih delavcev ter preprečevanje zgodnje opustitve šolanja; v zvezi s tem obžaluje pomanjkanje jasnosti in prekrivanje instrumentov ter proračunskih vrstic, s katerimi naj bi bili prek proračuna EU doseženi cilji strategije Evropa 2020;

Program pomoči v hrani za najrevnejše

| 18. | nasprotuje odločitvi Komisije o znižanju proračuna za program razdeljevanja hrane ogroženim osebam, ki živijo v Evropski uniji, za leto 2012 s 500 milijonov EUR na 113,5 milijona EUR; globoko obžaluje, da do tega prihaja v času hude gospodarske in socialne krize; zato poziva Komisijo in Svet, naj poiščeta rešitev za nadaljnje financiranje programa razdeljevanja hrane za preostali leti sedanjega obdobja financiranja (2012 in 2013) in za novo obdobje financiranja 2014–2020 na pravni podlagi, ki je Sodišče Evropske unije ne bo moglo izpodbijati, ter naj ohranita zgornjo letno mejo financiranja 500 milijonov EUR, tako da ljudje, ki so odvisni od pomoči, ne bodo trpeli pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

18.

nasprotuje odločitvi Komisije o znižanju proračuna za program razdeljevanja hrane ogroženim osebam, ki živijo v Evropski uniji, za leto 2012 s 500 milijonov EUR na 113,5 milijona EUR; globoko obžaluje, da do tega prihaja v času hude gospodarske in socialne krize; zato poziva Komisijo in Svet, naj poiščeta rešitev za nadaljnje financiranje programa razdeljevanja hrane za preostali leti sedanjega obdobja financiranja (2012 in 2013) in za novo obdobje financiranja 2014–2020 na pravni podlagi, ki je Sodišče Evropske unije ne bo moglo izpodbijati, ter naj ohranita zgornjo letno mejo financiranja 500 milijonov EUR, tako da ljudje, ki so odvisni od pomoči, ne bodo trpeli pomanjkanja hrane;

Odprta metoda koordinacije na socialnem področju

| 19. | poziva k okrepitvi odprte metode koordinacije na socialnem področju in k njeni pravilni uporabi za področje revščine, zlasti prek nacionalnih strategij socialnega vključevanja in varstva, ki se skupno razvijajo, izvajajo in ocenjujejo, na podlagi skupno opredeljenih ciljev prek nacionalnih platform proti revščini in izmenjave dobre prakse pri politikah dejanskega dostopa do temeljnih pravic izvajanja Listine temeljnih pravic in spremenjene Evropske socialne listine (ki je vse države članice še niso ratificirale), zlasti njenih členov 30 in 31; poudarja, da je treba ob tem še naprej upoštevati delo Odbora Sveta za socialno varstvo; poziva, naj platforma spodbuja in spremlja udeležbo lokalnih organov, podjetij socialne ekonomije in drugih lokalnih akterjev pri pripravi in izvajanju nacionalnih strateških poročil; |
| --- | --- |

19.

poziva k okrepitvi odprte metode koordinacije na socialnem področju in k njeni pravilni uporabi za področje revščine, zlasti prek nacionalnih strategij socialnega vključevanja in varstva, ki se skupno razvijajo, izvajajo in ocenjujejo, na podlagi skupno opredeljenih ciljev prek nacionalnih platform proti revščini in izmenjave dobre prakse pri politikah dejanskega dostopa do temeljnih pravic izvajanja Listine temeljnih pravic in spremenjene Evropske socialne listine (ki je vse države članice še niso ratificirale), zlasti njenih členov 30 in 31; poudarja, da je treba ob tem še naprej upoštevati delo Odbora Sveta za socialno varstvo; poziva, naj platforma spodbuja in spremlja udeležbo lokalnih organov, podjetij socialne ekonomije in drugih lokalnih akterjev pri pripravi in izvajanju nacionalnih strateških poročil;

Košarica osnovnih potreb in storitev

| 20. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko centralno banko predlaga skupna načela za opredelitev košarice osnovnih življenjskih potrebščin in storitev, potrebnih za zagotovitev dostojnega življenja za vse, in opozarja, da teh takojšnjih potreb ni mogoče izpolniti brez spoštovanja človeškega dostojanstva in dejanskega dostopa do vseh temeljnih - državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih - pravic, brez izjeme; poziva, naj se pojasni cilj stabilnosti cen, da bi omogočili upoštevanje nacionalnih posebnosti, ki ne vplivajo nujno na kazalnike evroobmočja; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko centralno banko predlaga skupna načela za opredelitev košarice osnovnih življenjskih potrebščin in storitev, potrebnih za zagotovitev dostojnega življenja za vse, in opozarja, da teh takojšnjih potreb ni mogoče izpolniti brez spoštovanja človeškega dostojanstva in dejanskega dostopa do vseh temeljnih - državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih - pravic, brez izjeme; poziva, naj se pojasni cilj stabilnosti cen, da bi omogočili upoštevanje nacionalnih posebnosti, ki ne vplivajo nujno na kazalnike evroobmočja;

| 21. | poziva, naj se Odboru Evropskega parlamenta za zaposlovanje v okviru platforme dodeli posebna vloga, zlasti pri spremljanju učinkovitosti platforme, politik EU in držav članic pri zmanjševanju revščine in socialne izključenosti v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se Odboru Evropskega parlamenta za zaposlovanje v okviru platforme dodeli posebna vloga, zlasti pri spremljanju učinkovitosti platforme, politik EU in držav članic pri zmanjševanju revščine in socialne izključenosti v okviru strategije Evropa 2020;

| 22. | poziva, naj platforma omogoči čim natančnejše evidentiranje dostopa do teh potreb (ki so različne glede na območja in zadevne skupine) v skladu z različnimi mehanizmi pomoči za revne; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj platforma omogoči čim natančnejše evidentiranje dostopa do teh potreb (ki so različne glede na območja in zadevne skupine) v skladu z različnimi mehanizmi pomoči za revne;

| 23. | poziva Komisijo, naj navede cilje in vsebino letne konvencije platforme za boj proti revščini, ki bi lahko bili med drugim izmenjava dobre prakse in neposredno upoštevanje ljudi, ki živijo v revščini; predlaga, naj to srečanje poteka ves teden ob mednarodnem dnevu boja proti revščini (17. oktober); |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj navede cilje in vsebino letne konvencije platforme za boj proti revščini, ki bi lahko bili med drugim izmenjava dobre prakse in neposredno upoštevanje ljudi, ki živijo v revščini; predlaga, naj to srečanje poteka ves teden ob mednarodnem dnevu boja proti revščini (17. oktober);

| 24. | meni, da je temelj za izboljšanje politik Unije na tem področju boljša kakovost in primerljivost nacionalnih statističnih podatkov v platformi za merjenje trendov neenakosti in razvoja blaginje; |
| --- | --- |

24.

meni, da je temelj za izboljšanje politik Unije na tem področju boljša kakovost in primerljivost nacionalnih statističnih podatkov v platformi za merjenje trendov neenakosti in razvoja blaginje;

| 25. | poziva Komisijo, naj platforma upošteva rezultate evropskih let boja proti revščini (2010) ter aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti (2012); |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj platforma upošteva rezultate evropskih let boja proti revščini (2010) ter aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti (2012);

Priporočila iz leta 2008

| 26. | pozdravlja napoved Komisije glede sporočila o izvajanju priporočila Komisije iz leta 2008 o strategiji za dejavno vključevanje in poziva, naj vsebuje zlasti časovni razpored za izvajanje njenih treh sestavnih delov ter določi večletni delovni program na nacionalni ravni in na ravni EU; ima pomisleke glede preložitve objave sporočila o dejavnem vključevanju na leto 2012 ter poziva Komisijo, naj ga objavi že leta 2011, vanj pa vključi oceno izvajanja dejavnega vključevanja; poziva Svet, Komisijo in Parlament, naj se izrecno zavežejo izvajanju vseh politik za zmanjšanje revščine ter tako zagotovijo, da bodo gospodarska in zaposlovalna politika ter politika socialnega vključevanja prispevale k odpravljanju, ne k naraščanju revščine; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja napoved Komisije glede sporočila o izvajanju priporočila Komisije iz leta 2008 o strategiji za dejavno vključevanje in poziva, naj vsebuje zlasti časovni razpored za izvajanje njenih treh sestavnih delov ter določi večletni delovni program na nacionalni ravni in na ravni EU; ima pomisleke glede preložitve objave sporočila o dejavnem vključevanju na leto 2012 ter poziva Komisijo, naj ga objavi že leta 2011, vanj pa vključi oceno izvajanja dejavnega vključevanja; poziva Svet, Komisijo in Parlament, naj se izrecno zavežejo izvajanju vseh politik za zmanjšanje revščine ter tako zagotovijo, da bodo gospodarska in zaposlovalna politika ter politika socialnega vključevanja prispevale k odpravljanju, ne k naraščanju revščine;

| 27. | opozarja na tri sestavne dele evropske strategije za dejavno vključevanje oseb, izključenih s trga dela, v priporočilu Komisije iz leta 2008:






  — | ustrezno dohodkovno podporo: države članice bi morale priznati temeljno pravico posameznika do zadostnih sredstev in socialne pomoči kot del celostnega in stalnega prizadevanja za boj proti socialni izključenosti; |
| --- | --- | --- |

27.

opozarja na tri sestavne dele evropske strategije za dejavno vključevanje oseb, izključenih s trga dela, v priporočilu Komisije iz leta 2008:

—

ustrezno dohodkovno podporo: države članice bi morale priznati temeljno pravico posameznika do zadostnih sredstev in socialne pomoči kot del celostnega in stalnega prizadevanja za boj proti socialni izključenosti;

| — | vključujoče trge dela: države članice bi morale osebam, sposobnim za delo, zagotoviti učinkovito pomoč, da najdejo, znova najdejo in ohranijo zaposlitev, ki ustreza njihovim delovnim zmožnostim; |
| --- | --- |

—

vključujoče trge dela: države članice bi morale osebam, sposobnim za delo, zagotoviti učinkovito pomoč, da najdejo, znova najdejo in ohranijo zaposlitev, ki ustreza njihovim delovnim zmožnostim;

| — | dostop do kakovostnih storitev: države članice bi morale zadevnim osebam zagotoviti ustrezno socialno podporo za spodbujanje ekonomskega in socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

—

dostop do kakovostnih storitev: države članice bi morale zadevnim osebam zagotoviti ustrezno socialno podporo za spodbujanje ekonomskega in socialnega vključevanja;

Uresničevanje temeljnih pravic

| 28. | poziva, naj bo platforma usmerjena v uresničevanje pravic, ki zagotavljajo dostojno življenje za vse, zlasti na področju zaposlovanja, stanovanj, zdravstvenega varstva, socialnega varstva, ustreznega življenjskega standarda, pravosodja, izobraževanja, usposabljanja in kulture, varstva družine in zaščite otrok; poziva, naj Agencija za temeljne pravice izvede študijo o dejanskem dostopu najrevnejših do vseh temeljnih pravic in o diskriminaciji, ki jo trpijo, in drugih pravicah, opredeljenih v mednarodnih konvencijah in dokumentih, ki so jih podpisale države članice, v povezavi z nevladnimi organizacijami, v katerih se socialno izključene osebe svobodno izražajo, in ob upoštevanju, da je uresničevanje pravice do stanovanjskega prostora potrebno za popolno uresničevanje drugih temeljnih pravic, vključno s političnimi in socialnimi pravicami; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj bo platforma usmerjena v uresničevanje pravic, ki zagotavljajo dostojno življenje za vse, zlasti na področju zaposlovanja, stanovanj, zdravstvenega varstva, socialnega varstva, ustreznega življenjskega standarda, pravosodja, izobraževanja, usposabljanja in kulture, varstva družine in zaščite otrok; poziva, naj Agencija za temeljne pravice izvede študijo o dejanskem dostopu najrevnejših do vseh temeljnih pravic in o diskriminaciji, ki jo trpijo, in drugih pravicah, opredeljenih v mednarodnih konvencijah in dokumentih, ki so jih podpisale države članice, v povezavi z nevladnimi organizacijami, v katerih se socialno izključene osebe svobodno izražajo, in ob upoštevanju, da je uresničevanje pravice do stanovanjskega prostora potrebno za popolno uresničevanje drugih temeljnih pravic, vključno s političnimi in socialnimi pravicami;

| 29. | poziva Svet, naj med tematska področja v naslednjem večletnem okviru Agencije za temeljne pravice vključi razdelek "Skrajna revščina in temeljne pravice"; |
| --- | --- |

29.

poziva Svet, naj med tematska področja v naslednjem večletnem okviru Agencije za temeljne pravice vključi razdelek "Skrajna revščina in temeljne pravice";

Brezdomstvo

| 30. | meni, da morajo države članice in Komisija nameniti posebno pozornost položaju brezdomcev in sprejeti dodatne ukrepe, da bi do leta 2015 dosegli njihovo popolno vključitev v družbo, kar bo zahtevalo zbiranje primerljivih podatkov in zanesljivo statistiko na ravni Skupnosti ter njihovo letno objavljanje skupaj s poročanjem o napredku in ciljih, opredeljenih v nacionalnih strategijah in strategijah Skupnosti za boj proti revščini in socialnemu izključevanju; poziva Evropsko komisijo k takojšnjemu oblikovanju evropske strategije za brezdomstvo, in sicer v skladu s skupnim poročilom Komisije in Sveta o socialni zaščiti in socialni vključenosti iz leta 2010, sklepnimi priporočili evropske konference o soglasju na področju brezdomstva (2010) in resolucijo Evropskega parlamenta o strategiji EU za brezdomstvo; poziva Evropsko komisijo k oblikovanju podrobnega načrta za izvajanje te strategije v obdobju 2011–2020; poziva platformo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse, da javne institucije ne bi izgubile stika z brezdomci; |
| --- | --- |

30.

meni, da morajo države članice in Komisija nameniti posebno pozornost položaju brezdomcev in sprejeti dodatne ukrepe, da bi do leta 2015 dosegli njihovo popolno vključitev v družbo, kar bo zahtevalo zbiranje primerljivih podatkov in zanesljivo statistiko na ravni Skupnosti ter njihovo letno objavljanje skupaj s poročanjem o napredku in ciljih, opredeljenih v nacionalnih strategijah in strategijah Skupnosti za boj proti revščini in socialnemu izključevanju; poziva Evropsko komisijo k takojšnjemu oblikovanju evropske strategije za brezdomstvo, in sicer v skladu s skupnim poročilom Komisije in Sveta o socialni zaščiti in socialni vključenosti iz leta 2010, sklepnimi priporočili evropske konference o soglasju na področju brezdomstva (2010) in resolucijo Evropskega parlamenta o strategiji EU za brezdomstvo; poziva Evropsko komisijo k oblikovanju podrobnega načrta za izvajanje te strategije v obdobju 2011–2020; poziva platformo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse, da javne institucije ne bi izgubile stika z brezdomci;

| 31. | poziva Odbor za socialno zaščito, naj vsako leto spremlja napredek držav članic na področju brezdomstva, in sicer na podlagi nacionalnih tematskih poročil o brezdomstvu (2009) ter v skladu s skupnim poročilom Komisije in Sveta o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2010; |
| --- | --- |

31.

poziva Odbor za socialno zaščito, naj vsako leto spremlja napredek držav članic na področju brezdomstva, in sicer na podlagi nacionalnih tematskih poročil o brezdomstvu (2009) ter v skladu s skupnim poročilom Komisije in Sveta o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2010;

Izobraževanje/usposabljanje

| 32. | meni, da lahko učinkovit in popoln izhod iz revščine dosežemo le, če nujno povečamo učinkovitost orodij socialnega varstva in to povežemo z odločno okrepitvijo izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh; podpira razvoj bolj vključujočih izobraževalnih sistemov, ki bi odvračali od opuščanja šolanja in omogočali mladim iz prikrajšanih skupin dostop do višjih stopenj šolanja, s čimer bi preprečili medgeneracijsko prenašanje revščine; podpira dostop do potrjevanja pridobljenih izkušenj in do vseživljenjskega učenja, zlasti za prikrajšane skupine, zato da se z vključevanjem na trg dela zmanjša revščina in olajša dostop do dostojnih in kakovostnih delovnih mest; meni, da je bistveno, da izvajati in poglobiti programe vseživljenjskega učenja ter da države članice sodelujejo na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter pri individualizirani pomoči pri iskanju zaposlitve, in poudarja, da je treba te ukrepe pri osebah v socialni stiski in najranljivejših osebah dodatno okrepiti; priporoča oblikovanje strategije EU za odpravo revščine med zaposlenimi in za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ter za potrditev načel za kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

32.

meni, da lahko učinkovit in popoln izhod iz revščine dosežemo le, če nujno povečamo učinkovitost orodij socialnega varstva in to povežemo z odločno okrepitvijo izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh; podpira razvoj bolj vključujočih izobraževalnih sistemov, ki bi odvračali od opuščanja šolanja in omogočali mladim iz prikrajšanih skupin dostop do višjih stopenj šolanja, s čimer bi preprečili medgeneracijsko prenašanje revščine; podpira dostop do potrjevanja pridobljenih izkušenj in do vseživljenjskega učenja, zlasti za prikrajšane skupine, zato da se z vključevanjem na trg dela zmanjša revščina in olajša dostop do dostojnih in kakovostnih delovnih mest; meni, da je bistveno, da izvajati in poglobiti programe vseživljenjskega učenja ter da države članice sodelujejo na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter pri individualizirani pomoči pri iskanju zaposlitve, in poudarja, da je treba te ukrepe pri osebah v socialni stiski in najranljivejših osebah dodatno okrepiti; priporoča oblikovanje strategije EU za odpravo revščine med zaposlenimi in za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ter za potrditev načel za kakovostna delovna mesta;

Dostojno delo in revni zaposleni

| 33. | opozarja, da čedalje več negotovih zaposlitvenih razmerij v večini držav članic slabša segmentacijo trga dela in zmanjšuje zaščito najranljivejših; zato poudarja, da je treba poleg poklicnega usposabljanja in stalnega izobraževanja nova delovna mesta ustvarjati z upoštevanjem temeljnih načel Mednarodne organizacije dela, udejanjanjem koncepta dostojnega dela in kakovostnih delovnih mest (dostojne delovne razmere, pravica do dela, varnost in zdravje delavcev, socialna zaščita, zmožnost zastopanja in dialog z zaposlenimi), izvajanjem enakega plačila za moške in ženske ter enakim obravnavanjem delavcev Evropske unije in državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo na ozemlju Unije; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo v pomembnem in učinkovitem boju proti delu na črno, ki poleg nesorazmernih negativnih učinkov na vzdržnost sistemov socialne zaščite ni združljivo z načeli dostojnega dela, posameznikom onemogoča dostop do sistemov socialne zaščite in povečuje tveganje revščine; poziva Komisijo, naj reši vprašanje revščine med zaposlenimi ter podpre ustvarjanje varnih delovnih mest in zagotovi pravilno izvajanje prožnih zaposlitvenih ureditev, tako da se preprečijo zlorabe; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da čedalje več negotovih zaposlitvenih razmerij v večini držav članic slabša segmentacijo trga dela in zmanjšuje zaščito najranljivejših; zato poudarja, da je treba poleg poklicnega usposabljanja in stalnega izobraževanja nova delovna mesta ustvarjati z upoštevanjem temeljnih načel Mednarodne organizacije dela, udejanjanjem koncepta dostojnega dela in kakovostnih delovnih mest (dostojne delovne razmere, pravica do dela, varnost in zdravje delavcev, socialna zaščita, zmožnost zastopanja in dialog z zaposlenimi), izvajanjem enakega plačila za moške in ženske ter enakim obravnavanjem delavcev Evropske unije in državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo na ozemlju Unije; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo v pomembnem in učinkovitem boju proti delu na črno, ki poleg nesorazmernih negativnih učinkov na vzdržnost sistemov socialne zaščite ni združljivo z načeli dostojnega dela, posameznikom onemogoča dostop do sistemov socialne zaščite in povečuje tveganje revščine; poziva Komisijo, naj reši vprašanje revščine med zaposlenimi ter podpre ustvarjanje varnih delovnih mest in zagotovi pravilno izvajanje prožnih zaposlitvenih ureditev, tako da se preprečijo zlorabe;

| 34. | poudarja, da je glavna skrb mladih, da so samostojni, imajo dostop do zdravstvenega varstva ter dostojnega in cenovno dostopnega stanovanja, hkrati morajo imeti možnost usposabljanja, dela in se samouresničevanja; zato poziva države članice, naj odpravijo diskriminacijo na podlagi starosti pri dostopu do sistemov minimalnega dohodka, na primer izključitev mladih iz sistemov minimalnega dohodka, ker ne plačujejo socialnovarstvenih prispevkov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je glavna skrb mladih, da so samostojni, imajo dostop do zdravstvenega varstva ter dostojnega in cenovno dostopnega stanovanja, hkrati morajo imeti možnost usposabljanja, dela in se samouresničevanja; zato poziva države članice, naj odpravijo diskriminacijo na podlagi starosti pri dostopu do sistemov minimalnega dohodka, na primer izključitev mladih iz sistemov minimalnega dohodka, ker ne plačujejo socialnovarstvenih prispevkov;

| 35. | vztraja, da potrebujemo specifične dodatne ukrepe za najbolj prikrajšane skupine (invalide ali kronične bolnike, enostarševske ali številne družine), ki imajo dodatne stroške zlasti za storitve osebne pomoči, rabo posebne infrastrukture, zdravstveno oskrbo in socialno podporo; |
| --- | --- |

35.

vztraja, da potrebujemo specifične dodatne ukrepe za najbolj prikrajšane skupine (invalide ali kronične bolnike, enostarševske ali številne družine), ki imajo dodatne stroške zlasti za storitve osebne pomoči, rabo posebne infrastrukture, zdravstveno oskrbo in socialno podporo;

| 36. | poziva države članice, naj izboljšajo učinkovitost javnih organov za zaposlovanje, med drugim z učinkovitejšo opredelitvijo potreb trga dela, saj je zaposlitev prvi korak k preprečevanju revščine in socialne izključenosti ter boja proti njima; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj izboljšajo učinkovitost javnih organov za zaposlovanje, med drugim z učinkovitejšo opredelitvijo potreb trga dela, saj je zaposlitev prvi korak k preprečevanju revščine in socialne izključenosti ter boja proti njima;

| 37. | poudarja, da je treba bolje pripraviti prehod iz šole, poklicnega usposabljanja in višješolskega izobraževanja v zaposlitev, ki mora šolanju ali usposabljanju neposredno slediti; zato poudarja, da je izredno pomembno učinkovito izvajati pobudo Evropska garancija za mlade, ki mora postati orodje za dejavno vključevanje na trg dela; meni, da bi morali socialni partnerji, lokalni in regionalni organi ter mladinske organizacije sodelovati pri oblikovanju vzdržne strategije za zmanjšanje brezposelnosti med mladimi, v katero je treba vključiti formalno priznanje pridobljenih kvalifikacij; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba bolje pripraviti prehod iz šole, poklicnega usposabljanja in višješolskega izobraževanja v zaposlitev, ki mora šolanju ali usposabljanju neposredno slediti; zato poudarja, da je izredno pomembno učinkovito izvajati pobudo Evropska garancija za mlade, ki mora postati orodje za dejavno vključevanje na trg dela; meni, da bi morali socialni partnerji, lokalni in regionalni organi ter mladinske organizacije sodelovati pri oblikovanju vzdržne strategije za zmanjšanje brezposelnosti med mladimi, v katero je treba vključiti formalno priznanje pridobljenih kvalifikacij;

| 38. | priporoča državam članicam, naj pri izvajanju načel prožne varnosti na trgu dela po posvetovanju s socialnimi partnerji zagotovijo, da bosta pri tem tako prožni varnosti kot varnosti delavcev enako pomembni, in naj s spodbudami okrepijo udeležbo zadevnih delavcev v poklicnem usposabljanju; |
| --- | --- |

38.

priporoča državam članicam, naj pri izvajanju načel prožne varnosti na trgu dela po posvetovanju s socialnimi partnerji zagotovijo, da bosta pri tem tako prožni varnosti kot varnosti delavcev enako pomembni, in naj s spodbudami okrepijo udeležbo zadevnih delavcev v poklicnem usposabljanju;

| 39. | opozarja, da je skrajna revščina bolj ogroža ženske kot moške, če upoštevamo pomanjkljivosti v sistemih socialne zaščite in diskriminacijo, ki smo ji še vedno priča, zlasti na trgu dela, to pa zahteva celo vrsto specifičnih političnih rešitev, v katerih bo upoštevan vidik spola in ki bodo prilagojene konkretnim okoliščinam; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je skrajna revščina bolj ogroža ženske kot moške, če upoštevamo pomanjkljivosti v sistemih socialne zaščite in diskriminacijo, ki smo ji še vedno priča, zlasti na trgu dela, to pa zahteva celo vrsto specifičnih političnih rešitev, v katerih bo upoštevan vidik spola in ki bodo prilagojene konkretnim okoliščinam;

| 40. | poziva države članice, naj okrepijo sredstva, ki omogočajo učinkovitost javnih služb za zaposlovanje; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj okrepijo sredstva, ki omogočajo učinkovitost javnih služb za zaposlovanje;

| 41. | poziva Evropsko komisijo k prožnejšim pravilom in postopkom za nadzor financiranja obveznih nadomestil za javne storitve, naloženih lokalnim organom pri vzpostavljanju lokalnih javnih storitev za pomoč najbolj ogroženim; |
| --- | --- |

41.

poziva Evropsko komisijo k prožnejšim pravilom in postopkom za nadzor financiranja obveznih nadomestil za javne storitve, naloženih lokalnim organom pri vzpostavljanju lokalnih javnih storitev za pomoč najbolj ogroženim;

| 42. | poziva, naj se ovrednotijo znanje, izkušnje in neformalne kompetence, znanje in spretnosti prikrajšanih, ki živijo v revščini in socialni izključenosti in/ali tradicionalnih skupnostih ter naj se uveljavijo sistemi potrjevanja izkušenj, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, poleg tega pa naj se opredeli, kako bi to lahko prispevalo k vključitvi teh ljudi na trg dela; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj se ovrednotijo znanje, izkušnje in neformalne kompetence, znanje in spretnosti prikrajšanih, ki živijo v revščini in socialni izključenosti in/ali tradicionalnih skupnostih ter naj se uveljavijo sistemi potrjevanja izkušenj, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, poleg tega pa naj se opredeli, kako bi to lahko prispevalo k vključitvi teh ljudi na trg dela;

Priseljenci

| 43. | poziva k spoštovanju enakosti pravic in socialne zaščite za vse v vseh državah članicah, ne glede na to, ali so državljani Unije ali tretjih držav, ob upoštevanju različne prakse, kolektivnih pogodb ali zakonodaje v posameznih državah članicah; poziva države članice, naj se bojujejo proti nezakonitemu in neprijavljenemu delu; |
| --- | --- |

43.

poziva k spoštovanju enakosti pravic in socialne zaščite za vse v vseh državah članicah, ne glede na to, ali so državljani Unije ali tretjih držav, ob upoštevanju različne prakse, kolektivnih pogodb ali zakonodaje v posameznih državah članicah; poziva države članice, naj se bojujejo proti nezakonitemu in neprijavljenemu delu;

| 44. | ob tem še posebej poudarja pomen kulturnega in jezikovnega vključevanja v državi gostiteljici, saj se tako odpravlja socialna izključenost; |
| --- | --- |

44.

ob tem še posebej poudarja pomen kulturnega in jezikovnega vključevanja v državi gostiteljici, saj se tako odpravlja socialna izključenost;

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami na področju izobraževanja in kulture, da bi zmanjšale revščino in socialno izključenost v teh državah, podprle razvoj in preprečile priseljevanje iz izključno ekonomskih razlogov; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami na področju izobraževanja in kulture, da bi zmanjšale revščino in socialno izključenost v teh državah, podprle razvoj in preprečile priseljevanje iz izključno ekonomskih razlogov;

| 46. | meni, da revščina med zaposlenimi kaže na nepravične delovne razmere, in poziva k prizadevanjem za spremembo tega stanja, tako da bodo dohodki na splošno, predvsem pa minimalna plača, bodisi zakonsko določeni bodisi urejeni s kolektivnimi pogajanji, omogočili dostojen življenjski standard; |
| --- | --- |

46.

meni, da revščina med zaposlenimi kaže na nepravične delovne razmere, in poziva k prizadevanjem za spremembo tega stanja, tako da bodo dohodki na splošno, predvsem pa minimalna plača, bodisi zakonsko določeni bodisi urejeni s kolektivnimi pogajanji, omogočili dostojen življenjski standard;

| 47. | opaža, da zaposlitev sama po sebi ne zagotavlja izhoda iz revščine, saj so potrebni dodatni posegi za boj proti revščini zaposlenih in za dostop do trajne in kakovostne zaposlitve; |
| --- | --- |

47.

opaža, da zaposlitev sama po sebi ne zagotavlja izhoda iz revščine, saj so potrebni dodatni posegi za boj proti revščini zaposlenih in za dostop do trajne in kakovostne zaposlitve;

| 48. | poziva države članice, naj spodbujajo polno udeležbo žensk na trgu dela in izvajanje zakonodaje o enakem plačilu ter naj namenijo več pozornosti vprašanju ustreznosti pokojnin žensk; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj spodbujajo polno udeležbo žensk na trgu dela in izvajanje zakonodaje o enakem plačilu ter naj namenijo več pozornosti vprašanju ustreznosti pokojnin žensk;

| 49. | priporoča, naj se uvede ustrezna obdavčitev zelo visokih plač in s tem prispeva k financiranju sistemov socialne zaščite in minimalnega dohodka ter zmanjšajo razlike med dohodki; |
| --- | --- |

49.

priporoča, naj se uvede ustrezna obdavčitev zelo visokih plač in s tem prispeva k financiranju sistemov socialne zaščite in minimalnega dohodka ter zmanjšajo razlike med dohodki;

Invalidi

| 50. | priporoča državam članicam, naj pripravijo nove ukrepe za vključevanje ranljivih skupin in socialno izključenih, zlasti invalidov, v podjetja, tudi v podjetja socialne ekonomije in javne službe, ter naj tako spodbujajo vključevanje na gospodarsko najšibkejših in socialno najranljivejših območjih, poglobijo pa naj tudi veljavno zakonodajo, kot je direktiva iz leta 2000, ki obravnava zaposlovanje invalidov; priporoča državam članicam, naj z odpravo obstoječih ovir in pomočjo zagotovijo, da bodo invalidi vključeni v izobraževanje že od zgodnjega otroštva; priporoča državam članicam, naj spodbujajo vključujoče okolje za invalide, in jih poziva, naj namenijo posebno pozornost izobraževanju in oskrbi že v zgodnjem otroštvu in s tem preprečijo, da bi invalidni otroci že na začetku dokončno in brezupno izpadli iz tega procesa; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izmenjavo najboljše prakse z izvajanjem večstranskih ukrepov za vključevanje invalidov na trg dela; priporoča državam članicam, naj starejšim in invalidom zagotovijo dostop do socialnih in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

50.

priporoča državam članicam, naj pripravijo nove ukrepe za vključevanje ranljivih skupin in socialno izključenih, zlasti invalidov, v podjetja, tudi v podjetja socialne ekonomije in javne službe, ter naj tako spodbujajo vključevanje na gospodarsko najšibkejših in socialno najranljivejših območjih, poglobijo pa naj tudi veljavno zakonodajo, kot je direktiva iz leta 2000, ki obravnava zaposlovanje invalidov; priporoča državam članicam, naj z odpravo obstoječih ovir in pomočjo zagotovijo, da bodo invalidi vključeni v izobraževanje že od zgodnjega otroštva; priporoča državam članicam, naj spodbujajo vključujoče okolje za invalide, in jih poziva, naj namenijo posebno pozornost izobraževanju in oskrbi že v zgodnjem otroštvu in s tem preprečijo, da bi invalidni otroci že na začetku dokončno in brezupno izpadli iz tega procesa; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izmenjavo najboljše prakse z izvajanjem večstranskih ukrepov za vključevanje invalidov na trg dela; priporoča državam članicam, naj starejšim in invalidom zagotovijo dostop do socialnih in zdravstvenih storitev;

Spol

| 51. | odločno graja dejstvo, da evropska platforma Komisije proti revščini in socialni izključenosti povsem zanemarja vidik spola v zvezi z revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

51.

odločno graja dejstvo, da evropska platforma Komisije proti revščini in socialni izključenosti povsem zanemarja vidik spola v zvezi z revščino in socialno izključenostjo;

| 52. | poudarja, da ženske na podeželju pogosto niso obravnavane kot delovna sila, čeprav je njihov prispevek k vsakodnevnemu delu v kmetijstvu enako pomemben kot prispevek moških, zaradi česar so socialno izključene iz pravic iz delovnega razmerja in dovzetne za revščino; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da ženske na podeželju pogosto niso obravnavane kot delovna sila, čeprav je njihov prispevek k vsakodnevnemu delu v kmetijstvu enako pomemben kot prispevek moških, zaradi česar so socialno izključene iz pravic iz delovnega razmerja in dovzetne za revščino;

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vidik spolov kot ključno sestavino vseh skupnih politik in nacionalnih programov za izkoreninjenje revščine in boj proti socialni izključenosti; poleg tega meni, da bi države članice v svojih načrtih za okrevanje po recesiji morale upoštevati razsežnost spolov; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vidik spolov kot ključno sestavino vseh skupnih politik in nacionalnih programov za izkoreninjenje revščine in boj proti socialni izključenosti; poleg tega meni, da bi države članice v svojih načrtih za okrevanje po recesiji morale upoštevati razsežnost spolov;

| 54. | zaradi pomena politik socialne zaščite v boju proti revščini in socialni izključenosti poudarja pomembnost učinkovitih socialnih prejemkov za podporo ranljivim družbenim skupinam (na primer invalidom, enostarševskim družinam, brezposelnim itd.) in tudi posebnim skupinam prebivalstva (na primer številčnim družinam); |
| --- | --- |

54.

zaradi pomena politik socialne zaščite v boju proti revščini in socialni izključenosti poudarja pomembnost učinkovitih socialnih prejemkov za podporo ranljivim družbenim skupinam (na primer invalidom, enostarševskim družinam, brezposelnim itd.) in tudi posebnim skupinam prebivalstva (na primer številčnim družinam);

| 55. | poziva države članice, naj izboljšajo zaščito delavcev, nezmožnih za delo zaradi bolezni, nesreče pri delu ali poklicne bolezni, da se ne bi znašli v pomanjkanju; zato želi, da bi okrepili nacionalno zakonodajo, tako da bi se morale pred odpovedjo vsakega zaposlitvenega razmerja obvezno poiskati druge zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj izboljšajo zaščito delavcev, nezmožnih za delo zaradi bolezni, nesreče pri delu ali poklicne bolezni, da se ne bi znašli v pomanjkanju; zato želi, da bi okrepili nacionalno zakonodajo, tako da bi se morale pred odpovedjo vsakega zaposlitvenega razmerja obvezno poiskati druge zaposlitvene možnosti;

| 56. | poziva platformo, naj izdela opredelitev posebnega položaja delavca invalida, ki bi zagotavljal trajno zaposlitev; |
| --- | --- |

56.

poziva platformo, naj izdela opredelitev posebnega položaja delavca invalida, ki bi zagotavljal trajno zaposlitev;

| 57. | poziva države članice, naj za večjo udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, z uskladitvijo družinskega in poklicnega življenja povečajo dostop do kakovostnih in finančno dostopnih struktur zaščite, saj velik del državljanov Unije ostaja zunaj trga dela, ker prevzamejo skrb za družinskega člana, kar zanje pomeni večjo nevarnost, da se bodo znašli v revščini; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj za večjo udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, z uskladitvijo družinskega in poklicnega življenja povečajo dostop do kakovostnih in finančno dostopnih struktur zaščite, saj velik del državljanov Unije ostaja zunaj trga dela, ker prevzamejo skrb za družinskega člana, kar zanje pomeni večjo nevarnost, da se bodo znašli v revščini;

Poraba sredstev

| 58. | priznava, da je treba po možnosti oceniti učinkovitost, vpliv, usklajevanje in čim boljši izkoristek evropskih sredstev, zlasti sredstev Evropskega socialnega sklada, da se zmanjša revščina, četudi to ne bi bil njihov prvotni namen, da se zmanjšajo gospodarske razlike, neenakomerna porazdelitev bogastva in razlike med ravnmi življenjskega standarda v državah članicah in regijah EU ter da se s tem spodbudita gospodarska in socialna kohezija; meni, da je treba prednostno izvajati projekte, ki združujejo cilje in strategije zaposlovanja, pa tudi celovite pristope k dejavnemu vključevanju, na primer projekte za okrepitev medgeneracijske solidarnosti na regionalni in lokalni ravni oziroma projekte, ki posebej prispevajo k enakosti med spoloma in vključevanju ranljivih skupin; poudarja, kako pomembni so učinkoviti solidarnostni ukrepi, skupaj s krepitvijo, predvidevanjem prenosov in zmanjšanjem deleža držav članic v sofinanciranju proračunskih sredstev, da bi ustvarili dostojna delovna mesta, podprli produktivne sektorje, se borili proti revščini in socialni izključenosti ter preprečili vsakršno novo odvisnost; poudarja, da je pomembno podpreti boj proti revščini in socialni izključenosti, dostop do kakovostnih delovnih mest in nediskriminacijo, obenem pa zagotoviti ustrezen dohodek in spodbujati dostop do kakovostnih storitev; |
| --- | --- |

58.

priznava, da je treba po možnosti oceniti učinkovitost, vpliv, usklajevanje in čim boljši izkoristek evropskih sredstev, zlasti sredstev Evropskega socialnega sklada, da se zmanjša revščina, četudi to ne bi bil njihov prvotni namen, da se zmanjšajo gospodarske razlike, neenakomerna porazdelitev bogastva in razlike med ravnmi življenjskega standarda v državah članicah in regijah EU ter da se s tem spodbudita gospodarska in socialna kohezija; meni, da je treba prednostno izvajati projekte, ki združujejo cilje in strategije zaposlovanja, pa tudi celovite pristope k dejavnemu vključevanju, na primer projekte za okrepitev medgeneracijske solidarnosti na regionalni in lokalni ravni oziroma projekte, ki posebej prispevajo k enakosti med spoloma in vključevanju ranljivih skupin; poudarja, kako pomembni so učinkoviti solidarnostni ukrepi, skupaj s krepitvijo, predvidevanjem prenosov in zmanjšanjem deleža držav članic v sofinanciranju proračunskih sredstev, da bi ustvarili dostojna delovna mesta, podprli produktivne sektorje, se borili proti revščini in socialni izključenosti ter preprečili vsakršno novo odvisnost; poudarja, da je pomembno podpreti boj proti revščini in socialni izključenosti, dostop do kakovostnih delovnih mest in nediskriminacijo, obenem pa zagotoviti ustrezen dohodek in spodbujati dostop do kakovostnih storitev;

| 59. | poudarja, da imajo kohezijska politika in strukturni skladi odločilno vlogo pri spodbujanju zaposlovanja in socialnega vključevanja ter spoprijemanju z revščino na mestnih območjih, kjer živi večina prikrajšanih ljudi, pa tudi na podeželju; poudarja pomemben prispevek Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pri preprečevanju revščine med zaposlenimi, ki jih je prizadela kriza, ter evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress pri podpiranju podjetništva; poziva, naj se v prihodnjem večletnem finančnem okviru ohranijo posebne funkcije teh skladov; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da imajo kohezijska politika in strukturni skladi odločilno vlogo pri spodbujanju zaposlovanja in socialnega vključevanja ter spoprijemanju z revščino na mestnih območjih, kjer živi večina prikrajšanih ljudi, pa tudi na podeželju; poudarja pomemben prispevek Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pri preprečevanju revščine med zaposlenimi, ki jih je prizadela kriza, ter evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress pri podpiranju podjetništva; poziva, naj se v prihodnjem večletnem finančnem okviru ohranijo posebne funkcije teh skladov;

| 60. | poudarja, da Evropski socialni sklad ostaja glavni instrument, ki je posebej namenjen socialnemu vključevanju, in meni, da bi ga bilo treba okrepiti, da bi se lahko ustrezno odzival na ambiciozno zastavljene cilje, določene v strategiji EU 2020 ter v platformi za boj proti revščini; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da Evropski socialni sklad ostaja glavni instrument, ki je posebej namenjen socialnemu vključevanju, in meni, da bi ga bilo treba okrepiti, da bi se lahko ustrezno odzival na ambiciozno zastavljene cilje, določene v strategiji EU 2020 ter v platformi za boj proti revščini;

| 61. | meni, da imajo instrumenti, kot sta evropski mehanizem za mikrofinanciranje Progress in program Grundtvig, pomembno vlogo pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti, in meni, da se bodo na podlagi poglobljenih analiz še razvijali; |
| --- | --- |

61.

meni, da imajo instrumenti, kot sta evropski mehanizem za mikrofinanciranje Progress in program Grundtvig, pomembno vlogo pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti, in meni, da se bodo na podlagi poglobljenih analiz še razvijali;

| 62. | poziva Evropsko komisijo, naj opredeli prednostna področja porabe sredstev EU, da bi jih lahko čim učinkoviteje dodelili mikroregijam oziroma soseskam, katerih prebivalstvo je najbolj prizadeto zaradi revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

62.

poziva Evropsko komisijo, naj opredeli prednostna področja porabe sredstev EU, da bi jih lahko čim učinkoviteje dodelili mikroregijam oziroma soseskam, katerih prebivalstvo je najbolj prizadeto zaradi revščine in socialne izključenosti;

| 63. | meni, da je treba ukrepe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ki omogoča dodelitev posebne in individualizirane pomoči delavcem, ki so izgubili službo zaradi krize ali globalizacije, ohraniti tudi po letu 2013 in mu zagotoviti popolno financiranje v evropskem proračunu, tako za prevzem obveznosti kot za plačila; |
| --- | --- |

63.

meni, da je treba ukrepe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ki omogoča dodelitev posebne in individualizirane pomoči delavcem, ki so izgubili službo zaradi krize ali globalizacije, ohraniti tudi po letu 2013 in mu zagotoviti popolno financiranje v evropskem proračunu, tako za prevzem obveznosti kot za plačila;

Gospodarsko upravljanje/evropski semester

| 64. | poziva države članice, naj predstavijo nacionalne programe reform v skladu s ciljem platforme in cilji Unije na področju socialnega in trajnostnega razvoja, in poudarja, da je Komisija izjavila, da je revščina v Evropi 21. stoletja nesprejemljiva, zato jo poziva, naj ne spodbija sistemov indeksacije plač in globalnih kolektivnih pogodb ali nerazumno in neupravičeno omejuje njihovih zmožnosti vlaganja in socialnih izdatkov v okviru gospodarskega upravljanja, obenem pa naj zagotovi vzdržnost javnih financ in ustvarjanje plačanih delovnih mest, saj je za zmanjšanje revščine potrebna pametna, vzdržna in vključujoča rast; poziva k pojasnitvi statusa nacionalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost, zlasti pa sprašuje, ali bodo vključeni v nacionalne programe reform za strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo, naj izdela specifična priporočila za države članice, da bi dosegle cilj zmanjšanja revščine, predvsem v primeru neuspeha, saj zmanjšanje revščine zahteva večje prizadevanje in vključitev vseh strani in vseh sredstev, da bi srednjeročno močno zmanjšali revščino in hudo revščino in da bi se raven revščine najpozneje do leta 2020 leta znižala na ustrezno majhno raven ali bi bila celo povsem izkoreninjena; predlaga Komisiji, naj za države članice pripravi smernice na ravni EU, da bi zagotovila dejansko udeležbo ozemeljskih skupnosti ter drugih akterjev pri pripravi nacionalnih programov reform; ugotavlja, da so ozemeljske povezave, predvidene v petem kohezijskem poročilu, potencialno najcelovitejši in najcelovitejši mehanizem za vključevanje ozemeljskih skupnosti v ta proces; meni, da cilja strategije Evropa 2020, da bi za 20 milijonov zmanjšali število ljudi, ki jim grozi revščina, ne bo mogoče uresničiti, če pri varčevalnih ukrepih v Uniji ne bo posvečena ustrezna pozornost zaposlovanju in socialni zaščiti, predvsem v korist najbolj prikrajšanih; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj predstavijo nacionalne programe reform v skladu s ciljem platforme in cilji Unije na področju socialnega in trajnostnega razvoja, in poudarja, da je Komisija izjavila, da je revščina v Evropi 21. stoletja nesprejemljiva, zato jo poziva, naj ne spodbija sistemov indeksacije plač in globalnih kolektivnih pogodb ali nerazumno in neupravičeno omejuje njihovih zmožnosti vlaganja in socialnih izdatkov v okviru gospodarskega upravljanja, obenem pa naj zagotovi vzdržnost javnih financ in ustvarjanje plačanih delovnih mest, saj je za zmanjšanje revščine potrebna pametna, vzdržna in vključujoča rast; poziva k pojasnitvi statusa nacionalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost, zlasti pa sprašuje, ali bodo vključeni v nacionalne programe reform za strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo, naj izdela specifična priporočila za države članice, da bi dosegle cilj zmanjšanja revščine, predvsem v primeru neuspeha, saj zmanjšanje revščine zahteva večje prizadevanje in vključitev vseh strani in vseh sredstev, da bi srednjeročno močno zmanjšali revščino in hudo revščino in da bi se raven revščine najpozneje do leta 2020 leta znižala na ustrezno majhno raven ali bi bila celo povsem izkoreninjena; predlaga Komisiji, naj za države članice pripravi smernice na ravni EU, da bi zagotovila dejansko udeležbo ozemeljskih skupnosti ter drugih akterjev pri pripravi nacionalnih programov reform; ugotavlja, da so ozemeljske povezave, predvidene v petem kohezijskem poročilu, potencialno najcelovitejši in najcelovitejši mehanizem za vključevanje ozemeljskih skupnosti v ta proces; meni, da cilja strategije Evropa 2020, da bi za 20 milijonov zmanjšali število ljudi, ki jim grozi revščina, ne bo mogoče uresničiti, če pri varčevalnih ukrepih v Uniji ne bo posvečena ustrezna pozornost zaposlovanju in socialni zaščiti, predvsem v korist najbolj prikrajšanih;

| 65. | meni, da bi si morale države članice prizadevati za prenos ciljev zmanjšanja socialne izključenosti/revščine v ambiciozne nacionalne in regionalne cilje ter da bi morale vanje vključiti poseben cilj glede revščine otrok in posebne strategije večrazsežnostnega pristopa k revščini otrok in družin; |
| --- | --- |

65.

meni, da bi si morale države članice prizadevati za prenos ciljev zmanjšanja socialne izključenosti/revščine v ambiciozne nacionalne in regionalne cilje ter da bi morale vanje vključiti poseben cilj glede revščine otrok in posebne strategije večrazsežnostnega pristopa k revščini otrok in družin;

| 66. | zahteva podporo za vse nevladne organizacije in majhna združenja v boju za temeljne pravice, da bi okrepili potrebne človeške naložbe, omogočili vključevanje ljudi, ki živijo v revščini, in da bi jih bolje obveščali o dostopu do pravic in pravosodja; |
| --- | --- |

66.

zahteva podporo za vse nevladne organizacije in majhna združenja v boju za temeljne pravice, da bi okrepili potrebne človeške naložbe, omogočili vključevanje ljudi, ki živijo v revščini, in da bi jih bolje obveščali o dostopu do pravic in pravosodja;

| 67. | pozdravlja predlog o globalnih nepovratnih sredstvih, s katerimi bi si lahko številne manjše nevladne organizacije in združenja pomagali v boju proti revščini; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja predlog o globalnih nepovratnih sredstvih, s katerimi bi si lahko številne manjše nevladne organizacije in združenja pomagali v boju proti revščini;

| 68. | opozarja, da bi se morale države članice prednostno dogovoriti in čim prej sprejeti predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426); poziva Komisijo, naj še naprej pomaga pri reševanju tehničnih težav v Svetu in tako omogoči hitro sklenitev sporazuma, in naj premosti vse vrzeli v zakonodaji, saj trenutno ne pokriva vseh pomembnih vidikov, zato da bi si prizadevali za odpravo vseh vrst diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi socialnega izvora; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da bi se morale države članice prednostno dogovoriti in čim prej sprejeti predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426); poziva Komisijo, naj še naprej pomaga pri reševanju tehničnih težav v Svetu in tako omogoči hitro sklenitev sporazuma, in naj premosti vse vrzeli v zakonodaji, saj trenutno ne pokriva vseh pomembnih vidikov, zato da bi si prizadevali za odpravo vseh vrst diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi socialnega izvora;

| 69. | meni, da bi morale dejavnosti, predlagane v platformi, upoštevati posledice večplastne diskriminacije in uvesti politično usmerjene ukrepe, kot jih na primer predvidevata španska in romunska zakonodaja, ter da je treba razviti zlasti koncept vključevanja načela enakosti spolov, da bi lahko obvladali tovrstno diskriminacijo; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi morale dejavnosti, predlagane v platformi, upoštevati posledice večplastne diskriminacije in uvesti politično usmerjene ukrepe, kot jih na primer predvidevata španska in romunska zakonodaja, ter da je treba razviti zlasti koncept vključevanja načela enakosti spolov, da bi lahko obvladali tovrstno diskriminacijo;

| 70. | poziva k izvajanju enakega plačila za moške in ženske ter k enakemu obravnavanju delavcev Evropske unije in državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

70.

poziva k izvajanju enakega plačila za moške in ženske ter k enakemu obravnavanju delavcev Evropske unije in državljanov tretjih držav;

| 71. | prosi Komisijo, naj se posvetuje, kako najbolje odpraviti negativno diskriminacijo na podlagi socialnega izvora; |
| --- | --- |

71.

prosi Komisijo, naj se posvetuje, kako najbolje odpraviti negativno diskriminacijo na podlagi socialnega izvora;

Socialna ekonomija

| 72. | pozdravlja pripravljenost Komisije, da bi z različnimi pobudami bolje upoštevala vlogo akterjev v socialni ekonomiji - kot so opredeljeni v resoluciji Parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji – zlasti s prizadevanjem, da bi pojasnila pravni okvir za tovrstna podjetja (vzajemne družbe, fundacije in zadruge), tako da bodo lahko nemoteno prispevala k zmanjšanju revščine in da jim bo zagotovljena pravna varnost, in sicer naj predlaga inovativne in trajnostne odzive na potrebe državljanov ter poudari, da socialna ekonomija ni omejena samo na to področje; ima vseeno pomisleke, ker ni sklicevanja na statut evropskega združenja, čeprav je sektor združenj poglavitni akter v boju proti revščini; poudarja tudi, da trenutno predlagani ukrepi v smeri socialne ekonomije, zlasti za združenja in vzajemne družbe, niso zadostni glede na prispevek tega področja k politiki boja proti revščini in socialni izključenosti ter evropskemu gospodarstvu in socialnemu modelu niti na splošno kot odziv na posledice gospodarske in socialne krize; zlasti poudarja svoje zahteve in pričakovanja glede priznavanja socialnih storitev splošnega pomena, kot so bile znova potrjene v njegovi resoluciji z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena; je seznanjen s predlogi za revizijo določb Skupnosti na področju javnih naročil in državne pomoči ter ponovno zahteva, da jih je treba prilagoditi posebnostim socialnih storitev splošnega pomena in njihovemu načinu organizacije; podpira ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in mehanizme individualizirane pomoči pri iskanju zaposlitve prek podjetij za vključevanje na trg delovne sile in podjetij socialne ekonomije zaradi izkušenj pri socialnem in poklicnem vključevanju prikrajšanih oseb; ponovno poziva k sektorskim zakonodajnim pobudam za kakovost in dostopnost socialnih storitev splošnega pomena, zlasti na področju zdravstva, izobraževanja, javnega prevoza, energetike, vodne politike in komunikacij; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja pripravljenost Komisije, da bi z različnimi pobudami bolje upoštevala vlogo akterjev v socialni ekonomiji - kot so opredeljeni v resoluciji Parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji – zlasti s prizadevanjem, da bi pojasnila pravni okvir za tovrstna podjetja (vzajemne družbe, fundacije in zadruge), tako da bodo lahko nemoteno prispevala k zmanjšanju revščine in da jim bo zagotovljena pravna varnost, in sicer naj predlaga inovativne in trajnostne odzive na potrebe državljanov ter poudari, da socialna ekonomija ni omejena samo na to področje; ima vseeno pomisleke, ker ni sklicevanja na statut evropskega združenja, čeprav je sektor združenj poglavitni akter v boju proti revščini; poudarja tudi, da trenutno predlagani ukrepi v smeri socialne ekonomije, zlasti za združenja in vzajemne družbe, niso zadostni glede na prispevek tega področja k politiki boja proti revščini in socialni izključenosti ter evropskemu gospodarstvu in socialnemu modelu niti na splošno kot odziv na posledice gospodarske in socialne krize; zlasti poudarja svoje zahteve in pričakovanja glede priznavanja socialnih storitev splošnega pomena, kot so bile znova potrjene v njegovi resoluciji z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena; je seznanjen s predlogi za revizijo določb Skupnosti na področju javnih naročil in državne pomoči ter ponovno zahteva, da jih je treba prilagoditi posebnostim socialnih storitev splošnega pomena in njihovemu načinu organizacije; podpira ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in mehanizme individualizirane pomoči pri iskanju zaposlitve prek podjetij za vključevanje na trg delovne sile in podjetij socialne ekonomije zaradi izkušenj pri socialnem in poklicnem vključevanju prikrajšanih oseb; ponovno poziva k sektorskim zakonodajnim pobudam za kakovost in dostopnost socialnih storitev splošnega pomena, zlasti na področju zdravstva, izobraževanja, javnega prevoza, energetike, vodne politike in komunikacij;

| 73. | poudarja pomen storitev na področju sociale, zdravstva, nege in izobraževanja pri reševanju vprašanja pomanjkanja usposobljenih delavcev, pri spodbujanju socialne vključenosti ljudi ter v boju proti revščini in socialni izključenosti; želi spomniti na njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest ter poziva k odločnemu in trajnemu vlaganju v razvoj teh ključnih storitev in infrastrukture; z zanimanjem pričakuje akcijski načrt Komisije za reševanje vprašanja pomanjkanja delavcev v zdravstvu; |
| --- | --- |

73.

poudarja pomen storitev na področju sociale, zdravstva, nege in izobraževanja pri reševanju vprašanja pomanjkanja usposobljenih delavcev, pri spodbujanju socialne vključenosti ljudi ter v boju proti revščini in socialni izključenosti; želi spomniti na njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest ter poziva k odločnemu in trajnemu vlaganju v razvoj teh ključnih storitev in infrastrukture; z zanimanjem pričakuje akcijski načrt Komisije za reševanje vprašanja pomanjkanja delavcev v zdravstvu;

| 74. | zahteva močno podporo zagotavljanju dostopa do socialnih storitev, predvsem v zdravstvu, dolgotrajni oskrbi, izobraževanju, javnem prevozu, energetiki, vodni politiki in komunikacijah; |
| --- | --- |

74.

zahteva močno podporo zagotavljanju dostopa do socialnih storitev, predvsem v zdravstvu, dolgotrajni oskrbi, izobraževanju, javnem prevozu, energetiki, vodni politiki in komunikacijah;

Stanovanja

| 75. | državam članicam priporoča proaktivno politiko dostojnih stanovanj, ki bo vsem omogočila dostop do kakovostnih stanovanj in do najpomembnejših zdravstvenih in varstvenih storitev po dostopnih cenah ali po prednostni ceni ter ki bo onemogočala izgubo stanovanja, saj je to hud poseg v človeško dostojanstvo, poziva pa tudi k proaktivni energetski politiki, ki bo okrepila uporabo obnovljivih virov energije in energetsko učinkovitost v boju proti energetski revščini; zahteva večjo pozornost za stanovanja za priseljence, ki so pogosto izkoriščani in prisiljeni živeti v nezdravih stanovanjih; opominja na protokol 26 Lizbonske pogodbe na področju socialnih stanovanj in poziva k spoštovanju njegovih določb, zlasti v zvezi s pravico držav članic, da same urejajo to področje, vključno z vprašanjem financiranja; spodbuja države članice k izvajanju posebnih stanovanjskih programov in ustvarjanju možnosti za brezdomce, da se najranljivejšim družbenim skupinam zagotovi najosnovnejši življenjski standard; |
| --- | --- |

75.

državam članicam priporoča proaktivno politiko dostojnih stanovanj, ki bo vsem omogočila dostop do kakovostnih stanovanj in do najpomembnejših zdravstvenih in varstvenih storitev po dostopnih cenah ali po prednostni ceni ter ki bo onemogočala izgubo stanovanja, saj je to hud poseg v človeško dostojanstvo, poziva pa tudi k proaktivni energetski politiki, ki bo okrepila uporabo obnovljivih virov energije in energetsko učinkovitost v boju proti energetski revščini; zahteva večjo pozornost za stanovanja za priseljence, ki so pogosto izkoriščani in prisiljeni živeti v nezdravih stanovanjih; opominja na protokol 26 Lizbonske pogodbe na področju socialnih stanovanj in poziva k spoštovanju njegovih določb, zlasti v zvezi s pravico držav članic, da same urejajo to področje, vključno z vprašanjem financiranja; spodbuja države članice k izvajanju posebnih stanovanjskih programov in ustvarjanju možnosti za brezdomce, da se najranljivejšim družbenim skupinam zagotovi najosnovnejši življenjski standard;

| 76. | priporoča državam članicam, naj razširijo ponudbo kakovostnih socialnih stanovanj in stanovanj za nujne primere, da se vsem, zlasti najbolj ogroženim, zagotovi dostop do dostojnega in cenovno ugodnega stanovanja; meni, da družbo in skupnost več stane, če morata ljudi, ki so bili prisilno izseljeni iz stanovanja, premeščati, kot če v njem ostanejo; zato priporoča izvajanje politik za preprečevanje prisilne izselitve iz stanovanj, zlasti tako, da javni organ prevzame najemnine in zaostala plačila za najemnino ljudi, ki jim grozi prisilna izselitev; |
| --- | --- |

76.

priporoča državam članicam, naj razširijo ponudbo kakovostnih socialnih stanovanj in stanovanj za nujne primere, da se vsem, zlasti najbolj ogroženim, zagotovi dostop do dostojnega in cenovno ugodnega stanovanja; meni, da družbo in skupnost več stane, če morata ljudi, ki so bili prisilno izseljeni iz stanovanja, premeščati, kot če v njem ostanejo; zato priporoča izvajanje politik za preprečevanje prisilne izselitve iz stanovanj, zlasti tako, da javni organ prevzame najemnine in zaostala plačila za najemnino ljudi, ki jim grozi prisilna izselitev;

| 77. | opozarja na povezavo med bivanjem v socialno ogroženih soseskah, naraščajočo revščino in socialno izključenostjo ter naraščanjem zdravstvenih težav; zato evropsko posredovanje v socialno ogroženih soseskah šteje za učinkovit način preprečevanja izključenosti in zniževanja zdravstvenih izdatkov ter poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnji kohezijski politiki in drugih programih EU to posredovanje okrepi; |
| --- | --- |

77.

opozarja na povezavo med bivanjem v socialno ogroženih soseskah, naraščajočo revščino in socialno izključenostjo ter naraščanjem zdravstvenih težav; zato evropsko posredovanje v socialno ogroženih soseskah šteje za učinkovit način preprečevanja izključenosti in zniževanja zdravstvenih izdatkov ter poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnji kohezijski politiki in drugih programih EU to posredovanje okrepi;

| 78. | zahteva povečanje proračuna Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjenega financiranju ukrepov za večjo energetsko učinkovitost v socialnih stanovanjih in s tem za boj proti energetski revščini; |
| --- | --- |

78.

zahteva povečanje proračuna Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjenega financiranju ukrepov za večjo energetsko učinkovitost v socialnih stanovanjih in s tem za boj proti energetski revščini;

| 79. | poudarja pomembna prizadevanja, ki jih morajo Unija in države članice vložiti, da se zmanjšajo stroški energije v proračunu gospodinjstev, najprej tako, da se zagotovi varnost oskrbe za zavarovanje pred velikimi nihanji cen na energetskem trgu, pa tudi z okrepitvijo politik pomoči za večjo energetsko učinkovitost v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

79.

poudarja pomembna prizadevanja, ki jih morajo Unija in države članice vložiti, da se zmanjšajo stroški energije v proračunu gospodinjstev, najprej tako, da se zagotovi varnost oskrbe za zavarovanje pred velikimi nihanji cen na energetskem trgu, pa tudi z okrepitvijo politik pomoči za večjo energetsko učinkovitost v gospodinjstvih;

Romi

| 80. | poziva, naj bodo Romi in organizacije, ki jih zastopajo in delajo z njimi, dejavno vključeni v pripravo in izvajanje nacionalnih strategij za vključevanje Romov do leta 2020, da bodo mogli prispevati k uresničevanju cilja EU glede zmanjševanja revščine; poziva Evropsko unijo in države članice, naj čim hitreje uvedejo evropsko strategijo za vključevanje Romov, in poziva države članice, naj do konca tega leta predlagajo svoje ukrepe za vključevanje Romov v skladu z evropskim okvirom usklajevanja nacionalnih strategij za vključevanje Romov, ki ga je Komisija predstavila aprila 2011; poudarja, da bosta vključevanje in integracija Romov tako kot boj proti revščini in socialni izključenosti do leta 2020 zahtevala več prizadevanj za njihovo popolno vključitev in konec številnih oblik diskriminacije, katerih žrtev so; poziva, naj bodo tudi druge prikrajšane skupine, na primer priseljenci, vključene v vse politike Unije ali držav članic, ki so namenjene njihovemu socialnemu vključevanju; |
| --- | --- |

80.

poziva, naj bodo Romi in organizacije, ki jih zastopajo in delajo z njimi, dejavno vključeni v pripravo in izvajanje nacionalnih strategij za vključevanje Romov do leta 2020, da bodo mogli prispevati k uresničevanju cilja EU glede zmanjševanja revščine; poziva Evropsko unijo in države članice, naj čim hitreje uvedejo evropsko strategijo za vključevanje Romov, in poziva države članice, naj do konca tega leta predlagajo svoje ukrepe za vključevanje Romov v skladu z evropskim okvirom usklajevanja nacionalnih strategij za vključevanje Romov, ki ga je Komisija predstavila aprila 2011; poudarja, da bosta vključevanje in integracija Romov tako kot boj proti revščini in socialni izključenosti do leta 2020 zahtevala več prizadevanj za njihovo popolno vključitev in konec številnih oblik diskriminacije, katerih žrtev so; poziva, naj bodo tudi druge prikrajšane skupine, na primer priseljenci, vključene v vse politike Unije ali držav članic, ki so namenjene njihovemu socialnemu vključevanju;

| 81. | poudarja pomen storitev na področju sociale, zdravstva, nege in izobraževanja pri premoščanju razlik, pri spodbujanju socialnega vključevanja ljudi ter v boju proti revščini in socialni izključenosti; opozarja na njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest ter poziva k odločnemu in trajnemu vlaganju v razvoj teh ključnih storitev in infrastrukture; z zanimanjem pričakuje akcijski načrt Komisije za reševanje vprašanja pomanjkanja delavcev v zdravstvu; |
| --- | --- |

81.

poudarja pomen storitev na področju sociale, zdravstva, nege in izobraževanja pri premoščanju razlik, pri spodbujanju socialnega vključevanja ljudi ter v boju proti revščini in socialni izključenosti; opozarja na njihov potencial za ustvarjanje novih delovnih mest ter poziva k odločnemu in trajnemu vlaganju v razvoj teh ključnih storitev in infrastrukture; z zanimanjem pričakuje akcijski načrt Komisije za reševanje vprašanja pomanjkanja delavcev v zdravstvu;

| 82. | poziva, naj se interesi invalidov upoštevajo pri načrtovanju, uporabi in spremljanju sredstev EU, še posebej v izobraževanju, usposabljanju in samostojnem življenju (prevoz in komuniciranje); |
| --- | --- |

82.

poziva, naj se interesi invalidov upoštevajo pri načrtovanju, uporabi in spremljanju sredstev EU, še posebej v izobraževanju, usposabljanju in samostojnem življenju (prevoz in komuniciranje);

Otroci

| 83. | poziva, naj se boj proti revščini otrok osredotoči na njeno preprečevanje z zagotavljanjem enakega dostopa do visokokakovostnih vzgojnih in varstvenih storitev za majhne otroke, tako da v šolskem obdobju ne bodo žrtve večplastne prikrajšanosti, pa tudi druge zmogljivosti za otroke (centri za šolske in počitniške dejavnosti, obšolske, kulturne in športne dejavnosti in druge dnevne storitve), pri čemer naj se zagotovi, da bo mreža teh storitev enakomerno pokrivala vsa območja, poziva pa tudi k finančni podpori za priznane in preverjene storitve, in sistematičnemu vključevanju politik v podporo revnim družinam na vseh potrebnih področjih ukrepanja, in sicer v povezavi s splošnim pristopom in ciljnimi ukrepi za najranljivejše družine, zlasti družine z invalidnimi otroki, enostarševske in številčne družine; poziva, naj se v programih boja proti revščini in socialni izključenosti nameni posebna pozornost odnosom med otroki in starši, da bi preprečili krušne namestitve otrok zaradi posledic velike revščine; |
| --- | --- |

83.

poziva, naj se boj proti revščini otrok osredotoči na njeno preprečevanje z zagotavljanjem enakega dostopa do visokokakovostnih vzgojnih in varstvenih storitev za majhne otroke, tako da v šolskem obdobju ne bodo žrtve večplastne prikrajšanosti, pa tudi druge zmogljivosti za otroke (centri za šolske in počitniške dejavnosti, obšolske, kulturne in športne dejavnosti in druge dnevne storitve), pri čemer naj se zagotovi, da bo mreža teh storitev enakomerno pokrivala vsa območja, poziva pa tudi k finančni podpori za priznane in preverjene storitve, in sistematičnemu vključevanju politik v podporo revnim družinam na vseh potrebnih področjih ukrepanja, in sicer v povezavi s splošnim pristopom in ciljnimi ukrepi za najranljivejše družine, zlasti družine z invalidnimi otroki, enostarševske in številčne družine; poziva, naj se v programih boja proti revščini in socialni izključenosti nameni posebna pozornost odnosom med otroki in starši, da bi preprečili krušne namestitve otrok zaradi posledic velike revščine;

| 84. | poudarja, da imajo po konvenciji OZN o otrokovih pravicah vsi otroci in mladi pravico do šolanja, tudi otroci in mladi, ki nimajo dovoljenja za bivanje v državi, kjer prebivajo; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da imajo po konvenciji OZN o otrokovih pravicah vsi otroci in mladi pravico do šolanja, tudi otroci in mladi, ki nimajo dovoljenja za bivanje v državi, kjer prebivajo;

| 85. | opozarja, da je tisoče otrok ločenih od staršev zaradi življenjskih razmer (neobstoj stanovanja), ali ker njihovi starši zaradi hude (materialne, socialne in kulturne) revščine niso bili deležni potrebne podpore za prevzetje starševskih obveznosti; |
| --- | --- |

85.

opozarja, da je tisoče otrok ločenih od staršev zaradi življenjskih razmer (neobstoj stanovanja), ali ker njihovi starši zaradi hude (materialne, socialne in kulturne) revščine niso bili deležni potrebne podpore za prevzetje starševskih obveznosti;

| 86. | poziva, naj se posebna pozornost nameni prihodnosti mladih, in zahteva jasno strategijo za spodbujanje dostopa mladih do prve dostojne zaposlitve v skladu z ravnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

86.

poziva, naj se posebna pozornost nameni prihodnosti mladih, in zahteva jasno strategijo za spodbujanje dostopa mladih do prve dostojne zaposlitve v skladu z ravnjo izobrazbe;

| 87. | opozarja, da boj proti revščini zahteva celosten in dosleden pristop, ki bo vključeval vsa področja politike; opominja, da je še posebej pomembno okrepiti ukrepe, ki so bili sprejeti na evropski in nacionalni ravni za preprečevanje tega pojava in boj proti njemu; |
| --- | --- |

87.

opozarja, da boj proti revščini zahteva celosten in dosleden pristop, ki bo vključeval vsa področja politike; opominja, da je še posebej pomembno okrepiti ukrepe, ki so bili sprejeti na evropski in nacionalni ravni za preprečevanje tega pojava in boj proti njemu;

| 88. | ugotavlja, da je treba sprejeti celovitejši pristop do vprašanja revščine otrok, pri tem pa poudarja doslej dosežene rezultate pri določanju skupnih načel, kot je razvidno iz sklepov Sveta za zaposlovanje z dne 6. decembra 2010, v katerih poziva, naj se boju proti revščini otrok da prednost; |
| --- | --- |

88.

ugotavlja, da je treba sprejeti celovitejši pristop do vprašanja revščine otrok, pri tem pa poudarja doslej dosežene rezultate pri določanju skupnih načel, kot je razvidno iz sklepov Sveta za zaposlovanje z dne 6. decembra 2010, v katerih poziva, naj se boju proti revščini otrok da prednost;

| 89. | spodbuja pripravljenost Komisije, da leta 2012 predloži priporočilo o revščini otrok; |
| --- | --- |

89.

spodbuja pripravljenost Komisije, da leta 2012 predloži priporočilo o revščini otrok;

| 90. | podpira junijske sklepe Sveta EPSCO v podporo celostni strategiji za preprečevanje revščine otrok in spodbujanje njihovega dobrega počutja, ki bo osredotočena na primeren družinski dohodek, dostop do storitev, kamor spadata tudi predšolska vzgoja in otroško varstvo, in sodelovanje otrok; poziva k sprejetju podrobnega načrta za izvajanje predlaganega sporočila v letu 2012; |
| --- | --- |

90.

podpira junijske sklepe Sveta EPSCO v podporo celostni strategiji za preprečevanje revščine otrok in spodbujanje njihovega dobrega počutja, ki bo osredotočena na primeren družinski dohodek, dostop do storitev, kamor spadata tudi predšolska vzgoja in otroško varstvo, in sodelovanje otrok; poziva k sprejetju podrobnega načrta za izvajanje predlaganega sporočila v letu 2012;

| 91. | poudarja pomen strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, kot ključnega orodja za pomoč državam članicam v boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice k več sofinanciranim ukrepom v podporo storitvam, kot so zmogljivosti otroškega varstva, oskrbe starejših in vzdrževanih oseb; |
| --- | --- |

91.

poudarja pomen strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, kot ključnega orodja za pomoč državam članicam v boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice k več sofinanciranim ukrepom v podporo storitvam, kot so zmogljivosti otroškega varstva, oskrbe starejših in vzdrževanih oseb;

| 92. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da varčevalne politike, dogovorjene z državami članicami, ne bodo v nasprotju s cilji EU 2020, da se 20 milijonov ljudi reši revščine, oziroma ne bodo ogrožale njihove izpolnitve; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da varčevalne politike, dogovorjene z državami članicami, ne bodo v nasprotju s cilji EU 2020, da se 20 milijonov ljudi reši revščine, oziroma ne bodo ogrožale njihove izpolnitve;

| 93. | poziva k boju proti začaranemu krogu revščine, da se prepreči prenašanje revščine na naslednje rodove; |
| --- | --- |

93.

poziva k boju proti začaranemu krogu revščine, da se prepreči prenašanje revščine na naslednje rodove;

| 94. | poziva države članice, naj priznajo resnično vlogo umetnikov pri socialnem vključevanju in boju proti revščini, zlasti s podpiranjem njihovega delovnega okolja in statusa; |
| --- | --- |

94.

poziva države članice, naj priznajo resnično vlogo umetnikov pri socialnem vključevanju in boju proti revščini, zlasti s podpiranjem njihovega delovnega okolja in statusa;

Minimalni dohodek

| 95. | želi, da bi Komisija ob spoštovanju načela subsidiarnosti izvedla posvetovanje o možnosti zakonodajne pobude o ustreznem minimalnem dohodku, ki omogočal gospodarski razvoj, preprečeval revščino in zagotavljal osnovo za dostojno življenje, polno in neomejeno udeležbo v družbi ter napredovati pri iskanju zaposlitve ali v usposabljanju ter bo imel vlogo samodejnega stabilizatorja v gospodarstvu, upoštevaje različne prakse, kolektivne pogodbe ali zakonodajo v državah članicah, saj je opredelitev minimalnega dohodka v pristojnosti vsake posamezne države članice; želi, da bi Komisija državam članicam pomagala pri izmenjavi najboljših praks o višini minimalnega dohodka, države članice pa spodbuja, naj razvijejo sheme minimalnega dohodka, katerega osnova bo vsaj 60 % povprečnega dohodka posamezne države članice; |
| --- | --- |

95.

želi, da bi Komisija ob spoštovanju načela subsidiarnosti izvedla posvetovanje o možnosti zakonodajne pobude o ustreznem minimalnem dohodku, ki omogočal gospodarski razvoj, preprečeval revščino in zagotavljal osnovo za dostojno življenje, polno in neomejeno udeležbo v družbi ter napredovati pri iskanju zaposlitve ali v usposabljanju ter bo imel vlogo samodejnega stabilizatorja v gospodarstvu, upoštevaje različne prakse, kolektivne pogodbe ali zakonodajo v državah članicah, saj je opredelitev minimalnega dohodka v pristojnosti vsake posamezne države članice; želi, da bi Komisija državam članicam pomagala pri izmenjavi najboljših praks o višini minimalnega dohodka, države članice pa spodbuja, naj razvijejo sheme minimalnega dohodka, katerega osnova bo vsaj 60 % povprečnega dohodka posamezne države članice;

Neuporaba socialne pomoči

| 96. | opozarja, da se po navedbah OECD od 20 do 40 % socialne pomoči ne uporabi; poziva države članice k ocenitvi njihovih sistemov za podporo dohodkom, da bi se izognile ustvarjanju prikrite revščine, s tem da poskrbijo za večjo preglednost, čimbolj učinkovito obveščanje upravičencev o njihovih pravicah, vzpostavitev učinkovitejših svetovalnih služb, poenostavitev postopkov ter uvedbo ukrepov in politik za boj proti stigmatizaciji in diskriminaciji, ki ju doživljajo upravičenci do minimalnega dohodka; |
| --- | --- |

96.

opozarja, da se po navedbah OECD od 20 do 40 % socialne pomoči ne uporabi; poziva države članice k ocenitvi njihovih sistemov za podporo dohodkom, da bi se izognile ustvarjanju prikrite revščine, s tem da poskrbijo za večjo preglednost, čimbolj učinkovito obveščanje upravičencev o njihovih pravicah, vzpostavitev učinkovitejših svetovalnih služb, poenostavitev postopkov ter uvedbo ukrepov in politik za boj proti stigmatizaciji in diskriminaciji, ki ju doživljajo upravičenci do minimalnega dohodka;

| 97. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno podporo, usposabljanje in storitve za razbremenitev oseb, ki negujejo svojce, tako da bodo lahko starejši in osebe, ki potrebujejo nego, ostali v domačem okolju, dokler bodo želeli; |
| --- | --- |

97.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno podporo, usposabljanje in storitve za razbremenitev oseb, ki negujejo svojce, tako da bodo lahko starejši in osebe, ki potrebujejo nego, ostali v domačem okolju, dokler bodo želeli;

| 98. | poziva Komisijo, naj oceni vključenost primerov prezadolženosti v pojav revščine in naj v okviru platforme spodbuja izmenjavo praks o mehanizmih boja proti prezadolževanju; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj oceni vključenost primerov prezadolženosti v pojav revščine in naj v okviru platforme spodbuja izmenjavo praks o mehanizmih boja proti prezadolževanju;

Starejši – dopust za nego svojca

| 99. | meni, da je treba razviti in spremeniti sistem oskrbe starejših v vseh državah članicah, tudi oskrbo na domu, s čimer bi preprečili, da ti ljudje ne bi trpeli izključenosti ali revščine, dodaja pa, da je treba – po možnosti finančno –spodbujati oskrbo teh oseb v družinskem krogu, skladno z zagotavljanjem trajnostnega razvoja družbe za okrepitev aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti spodbujati pa je treba tudi dostopnost in solidarnost in izboljšati kakovost dolgotrajne oskrbe; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko k temu prispevala direktiva o dopustu za nego svojca; |
| --- | --- |

99.

meni, da je treba razviti in spremeniti sistem oskrbe starejših v vseh državah članicah, tudi oskrbo na domu, s čimer bi preprečili, da ti ljudje ne bi trpeli izključenosti ali revščine, dodaja pa, da je treba – po možnosti finančno –spodbujati oskrbo teh oseb v družinskem krogu, skladno z zagotavljanjem trajnostnega razvoja družbe za okrepitev aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti spodbujati pa je treba tudi dostopnost in solidarnost in izboljšati kakovost dolgotrajne oskrbe; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko k temu prispevala direktiva o dopustu za nego svojca;

| 100. | poziva Komisijo naj posveti zadostno pozornost razvoju socialnih inovacij in spodbujanju socialne politike, ki bo temeljilo na dejstvih ter na bolj premišljenem izvajanju ocen učinkov, tako da bodo prinesle dodano vrednost, in naj predlaga trajnostne in inovativne rešitve, ki bodo skladne z demografskim dogajanjem; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo naj posveti zadostno pozornost razvoju socialnih inovacij in spodbujanju socialne politike, ki bo temeljilo na dejstvih ter na bolj premišljenem izvajanju ocen učinkov, tako da bodo prinesle dodano vrednost, in naj predlaga trajnostne in inovativne rešitve, ki bodo skladne z demografskim dogajanjem;

| 101. | poudarja pomen oblikovanja predlogov politike na ravni držav članic za reševanje težav, povezanih z revščino in izključenostjo, kot na primer brezdomstvo ter odvisnost od mamil in alkohola; poziva k učinkovitejši izmenjavi najboljše prakse na teh področjih med državami članicami; |
| --- | --- |

101.

poudarja pomen oblikovanja predlogov politike na ravni držav članic za reševanje težav, povezanih z revščino in izključenostjo, kot na primer brezdomstvo ter odvisnost od mamil in alkohola; poziva k učinkovitejši izmenjavi najboljše prakse na teh področjih med državami članicami;

| 102. | poudarja, da je pomembno predlagati ukrepe, katerih cilj je poenostaviti dostop prostovoljskih organizacij do evropskih sredstev; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da je pomembno predlagati ukrepe, katerih cilj je poenostaviti dostop prostovoljskih organizacij do evropskih sredstev;

| 103. | poziva Komisijo, naj upošteva poročilo Evropskega parlamenta o zeleni knjigi o prihodnosti pokojnin v Evropi; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisijo, naj upošteva poročilo Evropskega parlamenta o zeleni knjigi o prihodnosti pokojnin v Evropi;

| 104. | priporoča državam članicam, naj uvedejo ustrezno minimalno pokojnino, ki bo starejšim omogočala dostojno življenje; |
| --- | --- |

104.

priporoča državam članicam, naj uvedejo ustrezno minimalno pokojnino, ki bo starejšim omogočala dostojno življenje;

| 105. | poziva Komisijo, naj oblikuje niz okvirnih smernic in načel za zagotovitev ustreznih in vzdržnih pokojninskih načrtov, da bi se lahko uspešno borili proti tveganju revščine, ki ogroža ženske zaradi negotove in nestalne zaposlitve ter nizkih plač; opozarja, da mora biti socialno varstvo bolj prilagojeno osebnim in družinskim razmeram ob povečanju vrednosti materinstva in zagotavljanja oskrbe; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo, naj oblikuje niz okvirnih smernic in načel za zagotovitev ustreznih in vzdržnih pokojninskih načrtov, da bi se lahko uspešno borili proti tveganju revščine, ki ogroža ženske zaradi negotove in nestalne zaposlitve ter nizkih plač; opozarja, da mora biti socialno varstvo bolj prilagojeno osebnim in družinskim razmeram ob povečanju vrednosti materinstva in zagotavljanja oskrbe;

*

* *

| 106. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

106.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(4)  Svet EU, sporočilo za javnost 10560/10 (Tisk 156), 3019. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Luxembourg, 7. in 8. junija 2010.

(5)  Svet EU, 3053. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 6. decembra 2010.

(6)  Svet EU, sporočilo za javnost 7360/11 (Tisk 52), 3073. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 7. marca 2011.

(7)  Mnenje Odbora za socialno zaščito za Svet, Svet Evropske unije, 6491/11, SOC 124, z dne 15. februarja 2011.

(8)  Poročilo Odbora za socialno zaščito za Svet, Svet EU, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, z dne 18. februarja 2011.

(9)  Mnenje Odbora za socialno zaščito, Svet EU, 9960/10, SOC 357 SAN 122, z dne 20. maja 2010.

(10)  UL C 166, 7.6.2011, str 18.

(11)  UL C 248, 25.8.2011, str. 130.

(12)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(13)  UL C 87 E, 11.4.2002, str. 253.

(14)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 11.

(15)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(16)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(17)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(18)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0262.

(20)  UL C308 E, 20.10.2011, str. 116.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0376.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0375.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0058.

(24)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0086.

(25)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 49.

(26)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0338.

(27)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0092.

(28)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(29)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0499.

(30)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0383.

(31)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(32)  Sklepi Sveta iz Bruslja z dne 7. marca 2011.

(33)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

(34)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0319.

(35)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0365.

(36)  Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti (KOM(2010)0758).

(37)  Eurostat (2009), poročilo OSZ z naslovom Ocena OSZ o socialni razsežnosti strategije Evropa 2020 (10. februar 2011).

(38)  Komisija za družbene determinante zdravja (2008). Odprava razlik v generaciji: enakost na področju zdravja z ukrepanjem v zvezi z družbenimi determinantami zdravja. Končno poročilo Komisije za družbene deteminante zdravja. Ženeva, Svetovna zdravstvena organizacija.

---

Sreda, 16. november 2011

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/79

---

Sreda, 16. november 2011Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU v letu 2010

P7_TA(2011)0501

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2010 (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja) (1) ter revidiran v Luksemburgu 25. junija 2005 in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja) (1) ter revidiran v Luksemburgu 25. junija 2005 in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (2),

| — | ob upoštevanju poslovnika skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (SPS), sprejetega 3. aprila 2003 (3) in nazadnje spremenjenega v Port Moresbyju (Papua Nova Gvineja) 28. novembra 2008 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (SPS), sprejetega 3. aprila 2003 (3) in nazadnje spremenjenega v Port Moresbyju (Papua Nova Gvineja) 28. novembra 2008 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5),

| — | ob upoštevanju deklaracije za razvoju prijazne sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki jo je skupna parlamentarna skupščina sprejela v Kigaliju (Ruanda) 22. novembra 2007 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije za razvoju prijazne sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki jo je skupna parlamentarna skupščina sprejela v Kigaliju (Ruanda) 22. novembra 2007 (6),

| — | ob upoštevanju deklaracije o drugi reviziji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja), ki jo je skupna parlamentarna skupščina sprejela v Luandi (Angola) 3. decembra 2009 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o drugi reviziji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja), ki jo je skupna parlamentarna skupščina sprejela v Luandi (Angola) 3. decembra 2009 (7),

| — | ob upoštevanju sporočila, sprejetega 29. aprila 2010 na regionalnem srečanju skupne parlamentarne skupščine za vzhodno Afriko/Indijski ocean na Mahéju (Sejšeli) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila, sprejetega 29. aprila 2010 na regionalnem srečanju skupne parlamentarne skupščine za vzhodno Afriko/Indijski ocean na Mahéju (Sejšeli) (8),

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki je bilo podpisano 18. decembra 2007 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki je bilo podpisano 18. decembra 2007 (9),

| — | ob upoštevanju resolucij, ki jih je skupna parlamentarna skupščina sprejela leta 2010:






  — | na Tenerifu:






  — | o finančnih in gospodarskih učinkih podnebnih sprememb v državah AKP, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij, ki jih je skupna parlamentarna skupščina sprejela leta 2010:

—

na Tenerifu:

—

o finančnih in gospodarskih učinkih podnebnih sprememb v državah AKP,

| — | o socialnem učinku svetovne krize, |
| --- | --- |

—

o socialnem učinku svetovne krize,

| — | o obnovi in sanaciji po nesreči na Haitiju ter povezavi med revščino in naravnimi nesrečami, |
| --- | --- |

—

o obnovi in sanaciji po nesreči na Haitiju ter povezavi med revščino in naravnimi nesrečami,

| — | o utrjevanju miru v južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

o utrjevanju miru v južnem Sudanu,

| — | in izjave o sporazumu o bananah med EU in Latinsko Ameriko ter učinku sporazuma na pridelovalce banan v državah AKP in EU ter sklepov o regionalnih strateških dokumentih za šest regij AKP (10); |
| --- | --- |

—

in izjave o sporazumu o bananah med EU in Latinsko Ameriko ter učinku sporazuma na pridelovalce banan v državah AKP in EU ter sklepov o regionalnih strateških dokumentih za šest regij AKP (10);

| — | v Kinšasi:






  — | o svobodnih in neodvisnih medijih, |
| --- | --- | --- |

—

v Kinšasi:

—

o svobodnih in neodvisnih medijih,

| — | o scenariju po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in vzpostavljanju tehničnih zmogljivosti v državah AKP, |
| --- | --- |

—

o scenariju po Københavnu: prenos tehnologije, nove tehnologije in vzpostavljanju tehničnih zmogljivosti v državah AKP,

| — | o doseganju razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov, |
| --- | --- |

—

o doseganju razvojnih ciljev tisočletja: inovativni odzivi za doseganje socialnih in gospodarskih izzivov,

| — | o zanesljivi preskrbi s hrano, |
| --- | --- |

—

o zanesljivi preskrbi s hrano,

| — | o varnostnih problemih v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi, |
| --- | --- |

—

o varnostnih problemih v saharsko-sahelski regiji: terorizem ter trgovanje z drogami, orožjem in ljudmi,

| — | ter izjave ob razglasitvi rezultatov drugega kroga predsedniških volitev, ki so potekale 28. novembra 2010 v Slonokoščeni obali (11); |
| --- | --- |

—

ter izjave ob razglasitvi rezultatov drugega kroga predsedniških volitev, ki so potekale 28. novembra 2010 v Slonokoščeni obali (11);

| — | ob upoštevanju deklaracije parlamentarne skupščine AKP z dne 28. septembra 2010 o mirnem sobivanju religij in pomenu, ki ga ima fenomen homoseksualnosti v partnerstvu med AKP in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije parlamentarne skupščine AKP z dne 28. septembra 2010 o mirnem sobivanju religij in pomenu, ki ga ima fenomen homoseksualnosti v partnerstvu med AKP in EU,

| — | ob upoštevanju izjave, ki so jo 6. decembra 2010 v odgovor na deklaracijo AKP dali člani EU v skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, in sicer iz skupin PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE in GUE/NGL Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki so jo 6. decembra 2010 v odgovor na deklaracijo AKP dali člani EU v skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, in sicer iz skupin PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE in GUE/NGL Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0315/2011),

| A. | ker Svet EU na 20. zasedanju v Kinšasi ni bil zastopan, |
| --- | --- |

A.

ker Svet EU na 20. zasedanju v Kinšasi ni bil zastopan,

| B. | ker je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU največje parlamentarno telo, v katerega so vključene države severa in juga, |
| --- | --- |

B.

ker je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU največje parlamentarno telo, v katerega so vključene države severa in juga,

| C. | ker je bilo mogoče iz proračuna sekretariata AKP v letu 2010 financirati dve misiji za ugotavljanje dejstev na Madagaskarju in na Haitiju ter eno misijo za opazovanje volitev v Burundiju, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo mogoče iz proračuna sekretariata AKP v letu 2010 financirati dve misiji za ugotavljanje dejstev na Madagaskarju in na Haitiju ter eno misijo za opazovanje volitev v Burundiju,

| D. | ker se je komisar, pristojen za razvoj in humanitarno pomoč, med zasedanjem skupne parlamentarne skupščine v Wiesbadnu junija 2007 zavezal, da bo nacionalne in regionalne strateške dokumente za države AKP (za obdobje 2008–2013) predložil parlamentom v demokratično preučitev; in ob pozdravljanju dejstva, da je bila ta zaveza izpolnjena in da so bili na 19. zasedanju sprejeti sklepi o regionalnih strateških dokumentih, |
| --- | --- |

D.

ker se je komisar, pristojen za razvoj in humanitarno pomoč, med zasedanjem skupne parlamentarne skupščine v Wiesbadnu junija 2007 zavezal, da bo nacionalne in regionalne strateške dokumente za države AKP (za obdobje 2008–2013) predložil parlamentom v demokratično preučitev; in ob pozdravljanju dejstva, da je bila ta zaveza izpolnjena in da so bili na 19. zasedanju sprejeti sklepi o regionalnih strateških dokumentih,

| E. | ker je revizija Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja v letu 2010 ponudila pomembno priložnost za okrepitev vloge skupne parlamentarne skupščine in njene regionalne razsežnosti ter za razvoj parlamentarnega nadzora v regijah in državah AKP, |
| --- | --- |

E.

ker je revizija Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja v letu 2010 ponudila pomembno priložnost za okrepitev vloge skupne parlamentarne skupščine in njene regionalne razsežnosti ter za razvoj parlamentarnega nadzora v regijah in državah AKP,

| F. | ker je bilo regionalno srečanje skupne parlamentarne skupščine na Sejšelih leta 2010 precej uspešno in je bilo na njem sprejeto omenjeno sporočilo z Mahéja, |
| --- | --- |

F.

ker je bilo regionalno srečanje skupne parlamentarne skupščine na Sejšelih leta 2010 precej uspešno in je bilo na njem sprejeto omenjeno sporočilo z Mahéja,

| G. | ker so razmere na Haitiju 20 mesecev po potresu, ki je opustošil otok, še vedno dramatične in ker pozdravlja ugotovitve misije skupne parlamentarne skupščine v državi in resolucijo s Tenerifa, |
| --- | --- |

G.

ker so razmere na Haitiju 20 mesecev po potresu, ki je opustošil otok, še vedno dramatične in ker pozdravlja ugotovitve misije skupne parlamentarne skupščine v državi in resolucijo s Tenerifa,

| 1. | izraža zadovoljstvo, ker je skupna parlamentarna skupščina v letu 2010 še naprej zagotavljala okvir za odprt, demokratičen in poglobljen dialog med Evropsko unijo in državami AKP o Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja, vključno s sporazumi o gospodarskem partnerstvu in strateškimi dokumenti za šest regij AKP; |
| --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo, ker je skupna parlamentarna skupščina v letu 2010 še naprej zagotavljala okvir za odprt, demokratičen in poglobljen dialog med Evropsko unijo in državami AKP o Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja, vključno s sporazumi o gospodarskem partnerstvu in strateškimi dokumenti za šest regij AKP;

| 2. | poudarja, da je treba več pozornosti nameniti rezultatom dela skupne parlamentarne skupščine AKP-EU ter zagotoviti skladnost med njenimi resolucijami in resolucijami Evropskega parlamenta; poziva k večji udeležbi in sodelovanju poslancev Evropskega parlamenta na njenih sejah in pri dejavnostih; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba več pozornosti nameniti rezultatom dela skupne parlamentarne skupščine AKP-EU ter zagotoviti skladnost med njenimi resolucijami in resolucijami Evropskega parlamenta; poziva k večji udeležbi in sodelovanju poslancev Evropskega parlamenta na njenih sejah in pri dejavnostih;

| 3. | obžaluje, da Svet EU ni bil prisoten na 20. zasedanju v Kinšasi, in poziva visoko predstavnico, naj zagotovi, da bosta z ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje jasni vloga Sveta EU ter delitev nalog med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da Svet EU ni bil prisoten na 20. zasedanju v Kinšasi, in poziva visoko predstavnico, naj zagotovi, da bosta z ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje jasni vloga Sveta EU ter delitev nalog med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja;

| 4. | posebej poudarja, da imajo parlamenti držav AKP bistveno vlogo pri upravljanju in spremljanju – lokalne oblasti in nevladni organi pa pri spremljanju – državnih in regionalnih strateških dokumentov ter izvajanju Evropskega razvojnega sklada, in poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo sodelovanje; poleg tega poudarja potrebo po tesnem parlamentarnem nadzoru med pogajanji in sklepanjem sporazumov o gospodarskem sodelovanju; |
| --- | --- |

4.

posebej poudarja, da imajo parlamenti držav AKP bistveno vlogo pri upravljanju in spremljanju – lokalne oblasti in nevladni organi pa pri spremljanju – državnih in regionalnih strateških dokumentov ter izvajanju Evropskega razvojnega sklada, in poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo sodelovanje; poleg tega poudarja potrebo po tesnem parlamentarnem nadzoru med pogajanji in sklepanjem sporazumov o gospodarskem sodelovanju;

| 5. | poziva parlamente držav AKP, naj od svojih vlad in Komisije zahtevajo, da se jih vključi v proces priprave in izvajanja državnih in regionalnih strateških dokumentov, ki se nanašajo na sodelovanje med EU in njihovimi državami v obdobju 2008–2013, ter jim zagotovi polnopravno sodelovanje pri pogajanjih za sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju; |
| --- | --- |

5.

poziva parlamente držav AKP, naj od svojih vlad in Komisije zahtevajo, da se jih vključi v proces priprave in izvajanja državnih in regionalnih strateških dokumentov, ki se nanašajo na sodelovanje med EU in njihovimi državami v obdobju 2008–2013, ter jim zagotovi polnopravno sodelovanje pri pogajanjih za sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju;

| 6. | poziva skupno parlamentarno skupščino, naj še naprej izvaja pritisk na države članice EU, da bodo nemudoma ukrepale in izpolnile svoje zaveze o 0,7 % BNP, s čimer bi uresničile razvojne cilje tisočletja ter posebne zaveze Afriki in najmanj razvitim državam, ter priporoča povsem pregledne, večletne zavezujoče ukrepe, vključno z zakonodajo; |
| --- | --- |

6.

poziva skupno parlamentarno skupščino, naj še naprej izvaja pritisk na države članice EU, da bodo nemudoma ukrepale in izpolnile svoje zaveze o 0,7 % BNP, s čimer bi uresničile razvojne cilje tisočletja ter posebne zaveze Afriki in najmanj razvitim državam, ter priporoča povsem pregledne, večletne zavezujoče ukrepe, vključno z zakonodajo;

| 7. | poziva Komisijo, naj parlamentom držav AKP zagotovi vse razpoložljive informacije ter jim pomaga pri izvajanju tega demokratičnega nadzora, zlasti s podpiranjem izgradnje zmogljivosti; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj parlamentom držav AKP zagotovi vse razpoložljive informacije ter jim pomaga pri izvajanju tega demokratičnega nadzora, zlasti s podpiranjem izgradnje zmogljivosti;

| 8. | poziva parlamente in vlade držav AKP, naj sprejmejo ukrepe za soočanje s podnebnimi spremembami, ki bodo upoštevali potrebo po spodbujanju rasti in izkoreninjenju revščine ter bodo zagotovili pravičen dostop do virov; zato poziva Komisijo, naj v sodelovanju z vladami AKP in skupno parlamentarno skupščino preveri, ali se ustrezno in koristno uporablja Evropski sklad za vodo, ki je bil ustanovljen, da bi najrevnejšim prebivalcem držav AKP zagotovili preskrbo z vodo in osnovno higiensko-sanitarno infrastrukturo; |
| --- | --- |

8.

poziva parlamente in vlade držav AKP, naj sprejmejo ukrepe za soočanje s podnebnimi spremembami, ki bodo upoštevali potrebo po spodbujanju rasti in izkoreninjenju revščine ter bodo zagotovili pravičen dostop do virov; zato poziva Komisijo, naj v sodelovanju z vladami AKP in skupno parlamentarno skupščino preveri, ali se ustrezno in koristno uporablja Evropski sklad za vodo, ki je bil ustanovljen, da bi najrevnejšim prebivalcem držav AKP zagotovili preskrbo z vodo in osnovno higiensko-sanitarno infrastrukturo;

| 9. | poziva skupno parlamentarno skupščino, Evropsko komisijo, parlamente in vlade držav AKP, naj podprejo brezpogojno pravico do zemlje in sprejmejo omejevalne ukrepe za njeno prilaščanje, ki lahko privede do uničenja okolja, preseljevanja majhnih lokalnih lastnikov zemljišč in delavcev, izkoriščanja virov ter izgube sredstev za preživetje in zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

9.

poziva skupno parlamentarno skupščino, Evropsko komisijo, parlamente in vlade držav AKP, naj podprejo brezpogojno pravico do zemlje in sprejmejo omejevalne ukrepe za njeno prilaščanje, ki lahko privede do uničenja okolja, preseljevanja majhnih lokalnih lastnikov zemljišč in delavcev, izkoriščanja virov ter izgube sredstev za preživetje in zanesljive preskrbe s hrano;

| 10. | v zvezi s tem opozarja, da morajo biti parlamenti vključeni v demokratični postopek in nacionalne razvojne strategije; poudarja, da imajo bistveno vlogo pri oblikovanju, spremljanju in nadzorovanju razvojnih politik; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem opozarja, da morajo biti parlamenti vključeni v demokratični postopek in nacionalne razvojne strategije; poudarja, da imajo bistveno vlogo pri oblikovanju, spremljanju in nadzorovanju razvojnih politik;

| 11. | poudarja, da je treba podpirati svobodo in neodvisnost medijev, ki so bistveni za zagotavljanje pluralizma ter sodelovanja demokratične opozicije in manjšin v političnem življenju; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba podpirati svobodo in neodvisnost medijev, ki so bistveni za zagotavljanje pluralizma ter sodelovanja demokratične opozicije in manjšin v političnem življenju;

| 12. | poziva Evropsko unijo in države AKP, naj spodbujajo udeležbo državljanov, zlasti žensk, na področjih, kot je seksistično nasilje ali trgovina z ljudmi, saj je vključevanje družbe bistvenega pomena za napredek pri reševanju teh težav; priznava, da imajo ženske posebno znanje in spretnosti za reševanje težav in sporov, in poziva Komisijo in skupno parlamentarno skupščino, naj v projektne in delovne skupine, ki se ukvarjajo z družinskim življenjem, varstvom otrok, izobraževanjem itd., vključita več žensk; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko unijo in države AKP, naj spodbujajo udeležbo državljanov, zlasti žensk, na področjih, kot je seksistično nasilje ali trgovina z ljudmi, saj je vključevanje družbe bistvenega pomena za napredek pri reševanju teh težav; priznava, da imajo ženske posebno znanje in spretnosti za reševanje težav in sporov, in poziva Komisijo in skupno parlamentarno skupščino, naj v projektne in delovne skupine, ki se ukvarjajo z družinskim življenjem, varstvom otrok, izobraževanjem itd., vključita več žensk;

| 13. | poziva parlamente, naj temeljito nadzorujejo izvajanje Evropskega razvojnega sklada; poudarja, da ima skupna parlamentarna skupščina v tej razpravi osrednjo vlogo, ter poziva skupno parlamentarno skupščino in parlamente držav AKP, naj dejavno sodelujejo v tej razpravi, zlasti ko gre za ratifikacijo revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

13.

poziva parlamente, naj temeljito nadzorujejo izvajanje Evropskega razvojnega sklada; poudarja, da ima skupna parlamentarna skupščina v tej razpravi osrednjo vlogo, ter poziva skupno parlamentarno skupščino in parlamente držav AKP, naj dejavno sodelujejo v tej razpravi, zlasti ko gre za ratifikacijo revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja;

| 14. | poziva Evropsko komisijo, naj skupni parlamentarni skupščini predstavi najnovejše stanje pri ratifikaciji sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, kot je bil spremenjen 22. junija 2010 v Ouagadougouju; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko komisijo, naj skupni parlamentarni skupščini predstavi najnovejše stanje pri ratifikaciji sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, kot je bil spremenjen 22. junija 2010 v Ouagadougouju;

| 15. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je skupna parlamentarna skupščina vedno bolj parlamentarne, torej tudi politične narave, da njeni člani izkazujejo vedno večjo zavezanost, razprave pa so vedno bolj kakovostne, kar odločilno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU; |
| --- | --- |

15.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je skupna parlamentarna skupščina vedno bolj parlamentarne, torej tudi politične narave, da njeni člani izkazujejo vedno večjo zavezanost, razprave pa so vedno bolj kakovostne, kar odločilno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU;

| 16. | močno obžaluje dejstvo, da se na skupni parlamentarni skupščini v Kinšasi skorajda ni govorilo o stopnjevanju množičnega spolnega nasilja in splošnem nekaznovanju, zlasti na vzhodu Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

16.

močno obžaluje dejstvo, da se na skupni parlamentarni skupščini v Kinšasi skorajda ni govorilo o stopnjevanju množičnega spolnega nasilja in splošnem nekaznovanju, zlasti na vzhodu Demokratične republike Kongo;

| 17. | poziva Komisijo in skupno parlamentarno skupščino, naj spodbujata pravičen in trajnostni razvoj, ki vključuje socialno razsežnost in s tem podpira nove oblike podjetij (torej zadruge); |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in skupno parlamentarno skupščino, naj spodbujata pravičen in trajnostni razvoj, ki vključuje socialno razsežnost in s tem podpira nove oblike podjetij (torej zadruge);

| 18. | ponovno zagotavlja, da načelo nediskriminacije, ki zadeva tudi diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, v partnerstvu med AKP in EU ne bo ogroženo; |
| --- | --- |

18.

ponovno zagotavlja, da načelo nediskriminacije, ki zadeva tudi diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, v partnerstvu med AKP in EU ne bo ogroženo;

| 19. | poziva Evropsko komisijo, naj države članice skupne parlamentarne skupščine seznani o financiranju Unije v obliki proračunske podpore, namenjenemu državam gostiteljicam; poudarja, da nekatere države, ki imajo sporen politični režim, koristijo ugodnosti proračunske podpore, in da bi morali biti poslanci Evropskega parlamenta seznanjeni z oceno Komisije o pogojih, ki jih je treba izpolnjevati za prejemanje proračunske podpore, in o izvajanju nadzora; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko komisijo, naj države članice skupne parlamentarne skupščine seznani o financiranju Unije v obliki proračunske podpore, namenjenemu državam gostiteljicam; poudarja, da nekatere države, ki imajo sporen politični režim, koristijo ugodnosti proračunske podpore, in da bi morali biti poslanci Evropskega parlamenta seznanjeni z oceno Komisije o pogojih, ki jih je treba izpolnjevati za prejemanje proračunske podpore, in o izvajanju nadzora;

| 20. | meni, da je izmenjava mnenj z lokalnimi oblastmi o razmerah v državah, do katere je prvič prišlo v Kinšasi, pomemben primer tega okrepljenega dialoga; |
| --- | --- |

20.

meni, da je izmenjava mnenj z lokalnimi oblastmi o razmerah v državah, do katere je prvič prišlo v Kinšasi, pomemben primer tega okrepljenega dialoga;

| 21. | ponovno poudarja pomen omenjene izjave skupne parlamentarne skupščine o sporazumu med EU in Latinsko Ameriko o bananah, saj sporazum že pomembno vpliva na konkurenčnost pridelovalcev banan v državah AKP in EU; s tem v zvezi poziva Evropski parlament in Svet, naj naredita vse, kar je v njuni moči, da bi se dosegel sporazum za hitro sprostitev finančnega nadomestila, predvidenega za pridelovalce banan držav AKP, v skladu z uredbo o spremljevalnih ukrepih za banane; zato poziva predsedstvo skupne parlamentarne skupščine in odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino, naj še naprej pozorno spremljata razvoj dogajanja na tem področju; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja pomen omenjene izjave skupne parlamentarne skupščine o sporazumu med EU in Latinsko Ameriko o bananah, saj sporazum že pomembno vpliva na konkurenčnost pridelovalcev banan v državah AKP in EU; s tem v zvezi poziva Evropski parlament in Svet, naj naredita vse, kar je v njuni moči, da bi se dosegel sporazum za hitro sprostitev finančnega nadomestila, predvidenega za pridelovalce banan držav AKP, v skladu z uredbo o spremljevalnih ukrepih za banane; zato poziva predsedstvo skupne parlamentarne skupščine in odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino, naj še naprej pozorno spremljata razvoj dogajanja na tem področju;

| 22. | poziva skupno parlamentarno skupščino, naj spremlja razmere na Haitiju, Madagaskarju in Južnem Sudanu ter naj pošlje opazovalno misijo za spremljanje obsega in učinkovitosti humanitarne pomoči prebivalstvu Afriškega roga, ki ga je prizadela lakota; opozarja, da je treba tesno sodelovati z novimi haitijskimi oblastmi in jim pomagati pri organizaciji institucij, vzpostavitvi popolnoma delujoče demokracije in pri celotnem procesu obnove; |
| --- | --- |

22.

poziva skupno parlamentarno skupščino, naj spremlja razmere na Haitiju, Madagaskarju in Južnem Sudanu ter naj pošlje opazovalno misijo za spremljanje obsega in učinkovitosti humanitarne pomoči prebivalstvu Afriškega roga, ki ga je prizadela lakota; opozarja, da je treba tesno sodelovati z novimi haitijskimi oblastmi in jim pomagati pri organizaciji institucij, vzpostavitvi popolnoma delujoče demokracije in pri celotnem procesu obnove;

| 23. | poziva skupno parlamentarno skupščino, naj še naprej organizira lastne misije za opazovanje volitev na podlagi uspešne misije v Burundiju, če te misije odražajo dvojno legitimnost skupne parlamentarne skupščine, pri čemer morajo biti neodvisne in morajo tesno sodelovati z drugimi regionalnimi opazovalci; |
| --- | --- |

23.

poziva skupno parlamentarno skupščino, naj še naprej organizira lastne misije za opazovanje volitev na podlagi uspešne misije v Burundiju, če te misije odražajo dvojno legitimnost skupne parlamentarne skupščine, pri čemer morajo biti neodvisne in morajo tesno sodelovati z drugimi regionalnimi opazovalci;

| 24. | pozdravlja dejstvo, da je bilo v letu 2010 organizirano dodatno regionalno srečanje, kot je predvideno v Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in poslovniku skupne parlamentarne skupščine; meni, da ta srečanja omogočajo resnično izmenjavo stališč o regionalnih izzivih, vključno s preprečevanjem in reševanjem sporov, poglabljanjem regionalnih vezi in pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; čestita organizatorjem zelo uspešnega srečanja na Sejšelih; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dejstvo, da je bilo v letu 2010 organizirano dodatno regionalno srečanje, kot je predvideno v Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in poslovniku skupne parlamentarne skupščine; meni, da ta srečanja omogočajo resnično izmenjavo stališč o regionalnih izzivih, vključno s preprečevanjem in reševanjem sporov, poglabljanjem regionalnih vezi in pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; čestita organizatorjem zelo uspešnega srečanja na Sejšelih;

| 25. | pozdravlja ustanovitev delovne skupine o delovnih metodah in poziva predsedstvo skupne parlamentarne skupščine, naj izvaja priporočila te delovne skupine, da bi bila skupna parlamentarna skupščina bolj učinkovita ter bi imela večji politični vpliv pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja ustanovitev delovne skupine o delovnih metodah in poziva predsedstvo skupne parlamentarne skupščine, naj izvaja priporočila te delovne skupine, da bi bila skupna parlamentarna skupščina bolj učinkovita ter bi imela večji politični vpliv pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in na mednarodni ravni;

| 26. | poudarja pomen obiskov na terenu, ki jih organizira skupna parlamentarna skupščina in ki dopolnjujejo razprave na zasedanju; obžaluje, ker obiski, organizirani v Kinšasi, niso imeli teže; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen obiskov na terenu, ki jih organizira skupna parlamentarna skupščina in ki dopolnjujejo razprave na zasedanju; obžaluje, ker obiski, organizirani v Kinšasi, niso imeli teže;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu EU, Komisiji, Svetu AKP, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedstvu skupne parlamentarne skupščine ter vladama in parlamentoma Španije in Demokratične republike Kongo. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu EU, Komisiji, Svetu AKP, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedstvu skupne parlamentarne skupščine ter vladama in parlamentoma Španije in Demokratične republike Kongo.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(3)  UL C 231, 26.9.2003, str. 68.

(4)  AKP-EU/100.291/08/konč.

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(6)  UL C 58, 1.3.2008, str. 44.

(7)  UL C 68, 18.3.2010, str. 43.

(8)  APP 100.746

(9)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, z naslovom: "Evropsko soglasje o humanitarni pomoči" (UL C 25, 30.1.2008, str. 1.).

(10)  UL C 193, 16.7.2010.

(11)  UL C 126, 28.4.2011.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/83

---

Sreda, 16. november 2011Konferenca o podnebnih spremembah v Durbanu

P7_TA(2011)0504

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17)

2013/C 153 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ter Kjotskega protokola h konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ter Kjotskega protokola h konvenciji,

| — | ob upoštevanju rezultatov konference Združenih narodov o podnebnih spremembah na Baliju leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov konference Združenih narodov o podnebnih spremembah na Baliju leta 2007,

| — | ob upoštevanju petnajste konference pogodbenic UNFCCC (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP5), ki sta potekali od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petnajste konference pogodbenic UNFCCC (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP5), ki sta potekali od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora,

| — | ob upoštevanju šestnajste konference pogodbenic (COP 16) v okviru UNFCCC in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP6), ki sta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancunu v Mehiki in sporazumov iz Cancuna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestnajste konference pogodbenic (COP 16) v okviru UNFCCC in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP6), ki sta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancunu v Mehiki in sporazumov iz Cancuna,

| — | ob upoštevanju bližajoče se sedemnajste konference pogodbenic (COP 17) UNFCCC in sedme konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP7), ki bosta potekali od 28. novembra do 9. decembra 2011 v Durbanu v Južni Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bližajoče se sedemnajste konference pogodbenic (COP 17) UNFCCC in sedme konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP7), ki bosta potekali od 28. novembra do 9. decembra 2011 v Durbanu v Južni Afriki,

| — | ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (2), z dne 10. februarja 2010 o izidu konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (3) in z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (2), z dne 10. februarja 2010 o izidu konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (3) in z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (5),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom "Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti" (KOM(2009)0147) in svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o tem (6) ter posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah o virih obnovljive energije in blažitvi podnebnih sprememb z dne 9. maja 2011 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom "Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti" (KOM(2009)0147) in svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o tem (6) ter posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah o virih obnovljive energije in blažitvi podnebnih sprememb z dne 9. maja 2011 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom O varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi Komisije z naslovom O varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. marca 2011 o nadaljnjih ukrepih po konferenci v Cancunu ter sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 17. maja 2011 o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. marca 2011 o nadaljnjih ukrepih po konferenci v Cancunu ter sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 17. maja 2011 o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju sklepov, sprejetih na deseti konferenci pogodbenic (COP 10) Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti, zlasti sklepa COP 10 (2010) o geoinženiringu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, sprejetih na deseti konferenci pogodbenic (COP 10) Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti, zlasti sklepa COP 10 (2010) o geoinženiringu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestale v Svetu, Evropskega parlamenta in Komisije z dne 20. decembra 2005 o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje, zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestale v Svetu, Evropskega parlamenta in Komisije z dne 20. decembra 2005 o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje, zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105 (9),

| — | ob upoštevanju poročila odbora britanskega spodnjega doma za okoljski pregled z naslovom Vpliv čezmorske pomoči Združenega kraljestva na varstvo okolja ter prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje, ki je bilo objavljeno 29. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora britanskega spodnjega doma za okoljski pregled z naslovom Vpliv čezmorske pomoči Združenega kraljestva na varstvo okolja ter prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje, ki je bilo objavljeno 29. junija 2011,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki postavlja razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki postavlja razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2009 o vključitvi okolja v razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2009 o vključitvi okolja v razvojno sodelovanje,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Nairobija z dne 25.–29. maja 2009 o afriškem procesu za boj proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Nairobija z dne 25.–29. maja 2009 o afriškem procesu za boj proti podnebnim spremembam,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji z dne 27. septembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011 in O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji z dne 27. septembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011 in O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker znanstveni dokazi prepričljivo potrjujejo podnebne spremembe in njihov vpliv, zaradi česar je nujno treba ukrepati na mednarodni ravni, da bi se spoprijeli z enim od pomembnejših izzivov 21. stoletja in še dlje, |
| --- | --- |

A.

ker znanstveni dokazi prepričljivo potrjujejo podnebne spremembe in njihov vpliv, zaradi česar je nujno treba ukrepati na mednarodni ravni, da bi se spoprijeli z enim od pomembnejših izzivov 21. stoletja in še dlje,

| B. | ker mora pravno zavezujoč mednarodni sporazum, skladen z načelom skupnih, a različnih odgovornosti, ostati splošni cilj, s čimer se prizna vodilna vloga, ki jo morajo odigrati razvite države, in ustrezen prispevek, ki ga morajo dati države v razvoju, |
| --- | --- |

B.

ker mora pravno zavezujoč mednarodni sporazum, skladen z načelom skupnih, a različnih odgovornosti, ostati splošni cilj, s čimer se prizna vodilna vloga, ki jo morajo odigrati razvite države, in ustrezen prispevek, ki ga morajo dati države v razvoju,

| C. | ker zdajšnje obveznosti in zaveze iz københavnskega dogovora, ki so bile združene v sporazumih iz Cancuna, ne zadostujejo za dosego cilja omejitve skupnega povečanja povprečne letne temperature svetovnega površja na 2 °C ("cilj 2 °C"), |
| --- | --- |

C.

ker zdajšnje obveznosti in zaveze iz københavnskega dogovora, ki so bile združene v sporazumih iz Cancuna, ne zadostujejo za dosego cilja omejitve skupnega povečanja povprečne letne temperature svetovnega površja na 2 °C ("cilj 2 °C"),

| D. | ker Komisija v načrtu za prehod na konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo leta 2050, v katerem določa dolgoročne cilje, ponovno potrjuje cilj EU za 80–95-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 z namenom ohraniti podnebne spremembe pod 2 °C in zaključuje, da je treba 80 % zmanjšanja do leta 2050 doseči znotraj v EU; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija v načrtu za prehod na konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo leta 2050, v katerem določa dolgoročne cilje, ponovno potrjuje cilj EU za 80–95-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050 z namenom ohraniti podnebne spremembe pod 2 °C in zaključuje, da je treba 80 % zmanjšanja do leta 2050 doseči znotraj v EU;

| E. | ker je pomembno graditi na zaupanju in preglednosti, ki sta bila obnovljena med konferenco COP 16 v Cancunu, da se ohrani politični zagon, ki je potreben, da se utre pot obsežnemu mednarodnemu sporazumu s konkretnimi cilji in ustreznim ukrepom politike; |
| --- | --- |

E.

ker je pomembno graditi na zaupanju in preglednosti, ki sta bila obnovljena med konferenco COP 16 v Cancunu, da se ohrani politični zagon, ki je potreben, da se utre pot obsežnemu mednarodnemu sporazumu s konkretnimi cilji in ustreznim ukrepom politike;

| F. | ker sporazumi iz Cancuna pozivajo razvite države, naj zastavijo ambicioznejše cilje za zmanjševanje emisij, da bi svoje skupne emisije toplogrednih plinov zmanjšale na raven, ki bo skladna s cilji iz četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega odbora za podnebne spremembe, v skladu s katerimi je treba do leta 2020 doseči 25–40-odstotno zmanjšanje glede na leto 1990; |
| --- | --- |

F.

ker sporazumi iz Cancuna pozivajo razvite države, naj zastavijo ambicioznejše cilje za zmanjševanje emisij, da bi svoje skupne emisije toplogrednih plinov zmanjšale na raven, ki bo skladna s cilji iz četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega odbora za podnebne spremembe, v skladu s katerimi je treba do leta 2020 doseči 25–40-odstotno zmanjšanje glede na leto 1990;

| G. | ker je treba s skupnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v razvitih državah doseči vrednosti na zgornjem robu razpona, ki ga je v četrtem ocenjevalnem poročilu določil Medvladni odbor za podnebne spremembe in znaša 25–40 % do leta 2020 v primerjavi z letom 1990, da bi s samo 50-odstotno verjetnostjo dosegli cilj 2 °C; |
| --- | --- |

G.

ker je treba s skupnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v razvitih državah doseči vrednosti na zgornjem robu razpona, ki ga je v četrtem ocenjevalnem poročilu določil Medvladni odbor za podnebne spremembe in znaša 25–40 % do leta 2020 v primerjavi z letom 1990, da bi s samo 50-odstotno verjetnostjo dosegli cilj 2 °C;

| H. | ker je treba upoštevati radikalne spremembe v geopolitičnem svetu v zadnjih desetletjih, pri čemer so nekatere države v razvoju postale glavne gospodarske in politične akterke, kar je pripomoglo k novemu ravnotežju moči in vpliva, posledica tega pa bodo nove vloge in nove odgovornosti; |
| --- | --- |

H.

ker je treba upoštevati radikalne spremembe v geopolitičnem svetu v zadnjih desetletjih, pri čemer so nekatere države v razvoju postale glavne gospodarske in politične akterke, kar je pripomoglo k novemu ravnotežju moči in vpliva, posledica tega pa bodo nove vloge in nove odgovornosti;

| I. | ker se evropske države soočajo s težkimi odločitvami, da bi v prihodnje ohranile blaginjo in varnost, in ker je mogoče prehod na ciljno vrednost zmanjšanja domačih emisij toplogrednih plinov, ki bi bila skladna s podnebnimi cilji EU, združiti z bolj zdravim gospodarstvom ter povečanjem zelenih delovnih mest in inovacij; |
| --- | --- |

I.

ker se evropske države soočajo s težkimi odločitvami, da bi v prihodnje ohranile blaginjo in varnost, in ker je mogoče prehod na ciljno vrednost zmanjšanja domačih emisij toplogrednih plinov, ki bi bila skladna s podnebnimi cilji EU, združiti z bolj zdravim gospodarstvom ter povečanjem zelenih delovnih mest in inovacij;

| J. | ker po nekaterih ocenah 70 % revnega prebivalstva na svetu predstavljajo ženske, ki delajo dve tretjini delovnih ur, vendar imajo v lasti manj kakor 1 % premoženja, zato imajo manj možnosti za prilagoditev na podnebne spremembe in so zanje bolj ranljive; |
| --- | --- |

J.

ker po nekaterih ocenah 70 % revnega prebivalstva na svetu predstavljajo ženske, ki delajo dve tretjini delovnih ur, vendar imajo v lasti manj kakor 1 % premoženja, zato imajo manj možnosti za prilagoditev na podnebne spremembe in so zanje bolj ranljive;

| K. | ker je v členu 7 sporazumov iz Cancuna navedeno, da "sta enakost spolov in učinkovito sodelovanje žensk in domorodnih ljudstev pomembna za učinkovito ukrepanje glede vseh vidikov podnebnih sprememb"; |
| --- | --- |

K.

ker je v členu 7 sporazumov iz Cancuna navedeno, da "sta enakost spolov in učinkovito sodelovanje žensk in domorodnih ljudstev pomembna za učinkovito ukrepanje glede vseh vidikov podnebnih sprememb";

| L. | ker so med poročanjem o rabi zemljišč, spreminjanju njihove namembnosti in gozdarstvu (LULUCF) na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in obračunavanjem LULUCF na podlagi Kjotskega protokola velike razlike v obsegu, strukturi in obliki, kar ogroža prizadevanja pogodbenic za zmanjševanje podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

L.

ker so med poročanjem o rabi zemljišč, spreminjanju njihove namembnosti in gozdarstvu (LULUCF) na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in obračunavanjem LULUCF na podlagi Kjotskega protokola velike razlike v obsegu, strukturi in obliki, kar ogroža prizadevanja pogodbenic za zmanjševanje podnebnih sprememb;

| M. | ker je po Kjotskem protokolu obračunavanje za dejavnost "upravljanja z gozdovi", ki je odgovorna za večino emisij sektorjev LULUCF, prostovoljno; |
| --- | --- |

M.

ker je po Kjotskem protokolu obračunavanje za dejavnost "upravljanja z gozdovi", ki je odgovorna za večino emisij sektorjev LULUCF, prostovoljno;

| N. | ker bodo po oceni iz poročila o svetovnem razvoju za leto 2010 skupni dodatni stroški blaženja in prilagajanja v revnih državah do leta 2030 znašali med 170 in 275 milijard USD letno; |
| --- | --- |

N.

ker bodo po oceni iz poročila o svetovnem razvoju za leto 2010 skupni dodatni stroški blaženja in prilagajanja v revnih državah do leta 2030 znašali med 170 in 275 milijard USD letno;

| O. | ker bi bilo treba pri sporazumu o podnebnih spremembah upoštevati sedanje razvojne procese na mednarodni (razvojni cilji tisočletja in pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči) in nacionalni ravni (nacionalni akcijski načrti za prilagajanje); |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba pri sporazumu o podnebnih spremembah upoštevati sedanje razvojne procese na mednarodni (razvojni cilji tisočletja in pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči) in nacionalni ravni (nacionalni akcijski načrti za prilagajanje);

| P. | ker bi morala pomoč EU državam v razvoju pomagati pri postopni odpravi visokoogljičnega razvoja in izgradnji nizkoogljične infrastrukture ter podpirati lokalni gospodarski razvoj, zelena delovna mesta in zmanjšanje revščine, ne sme pa biti vezana na udeležbo podjetij EU ali uporabljena za njihovo subvencioniranje; |
| --- | --- |

P.

ker bi morala pomoč EU državam v razvoju pomagati pri postopni odpravi visokoogljičnega razvoja in izgradnji nizkoogljične infrastrukture ter podpirati lokalni gospodarski razvoj, zelena delovna mesta in zmanjšanje revščine, ne sme pa biti vezana na udeležbo podjetij EU ali uporabljena za njihovo subvencioniranje;

| Q. | ker mora biti sedanji obseg posojil Svetovne banke za podpiranje proizvodnje energije iz fosilnih goriv v skladu s ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

Q.

ker mora biti sedanji obseg posojil Svetovne banke za podpiranje proizvodnje energije iz fosilnih goriv v skladu s ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov;

| R. | ker imajo lahko (in tudi morajo imeti) pri uresničevanju tega cilja bistveno vlogo poslanci, zlasti v državah v razvoju, s tem da zagotavljajo odgovornost in učinkovitost vlade ter opravljajo bistveno nalogo izmenjave informacij z državljani, saj sta oba vidika pomembna, da se lahko država prilagodi podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

R.

ker imajo lahko (in tudi morajo imeti) pri uresničevanju tega cilja bistveno vlogo poslanci, zlasti v državah v razvoju, s tem da zagotavljajo odgovornost in učinkovitost vlade ter opravljajo bistveno nalogo izmenjave informacij z državljani, saj sta oba vidika pomembna, da se lahko država prilagodi podnebnim spremembam,

| S. | ker so obstoječi finančni mehanizmi kompleksni in razdrobljeni, večina držav donatoric pa ni uresničila svojih zavez, v skladu s katerimi bi morale za doseganje razvojnih ciljev tisočletja nameniti 0,7 % BNP uradni razvojni pomoči; ker so finančni mehanizmi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) odvisni od sredstev, pridobljenih na podlagi prostovoljnih prispevkov donatorjev; |
| --- | --- |

S.

ker so obstoječi finančni mehanizmi kompleksni in razdrobljeni, večina držav donatoric pa ni uresničila svojih zavez, v skladu s katerimi bi morale za doseganje razvojnih ciljev tisočletja nameniti 0,7 % BNP uradni razvojni pomoči; ker so finančni mehanizmi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) odvisni od sredstev, pridobljenih na podlagi prostovoljnih prispevkov donatorjev;

| T. | ker je izboljšanje gospodarjenja z gozdovi bistven pogoj za trajno zmanjšanje krčenja gozdov, v podnebnih pogajanjih pa je treba upoštevati dosedanje izkušnje pri reševanju problematike krčenja in degradacije gozdov, kot je akcijski načrt EU za zmanjšanje nezakonite sečnje na podlagi gospodarjenja z gozdovi (FLEGT); |
| --- | --- |

T.

ker je izboljšanje gospodarjenja z gozdovi bistven pogoj za trajno zmanjšanje krčenja gozdov, v podnebnih pogajanjih pa je treba upoštevati dosedanje izkušnje pri reševanju problematike krčenja in degradacije gozdov, kot je akcijski načrt EU za zmanjšanje nezakonite sečnje na podlagi gospodarjenja z gozdovi (FLEGT);

| U. | ker bi bilo treba vzpostaviti skupen sistem za nadziranje vseh razpoložljivih instrumentov za prilagajanje financiranja, da bi zagotovili odgovoren in pregleden sistem financiranja; |
| --- | --- |

U.

ker bi bilo treba vzpostaviti skupen sistem za nadziranje vseh razpoložljivih instrumentov za prilagajanje financiranja, da bi zagotovili odgovoren in pregleden sistem financiranja;

Ključni cilji

| 1. | poziva pogodbenice, naj zagotovijo sklenitev obsežnega, poštenega in ambicioznega mednarodnega pravno zavezujočega sporazuma za obdobje po letu 2012 in nadgradijo sistem, temelječ na mednarodnih pravilih Kjotskega protokola v skladu s ciljem 2 °C, in določitev čimprejšnjega datuma, po katerem se bodo morale začeti svetovne in nacionalne emisije toplogrednih plinov zmanjševati; |
| --- | --- |

1.

poziva pogodbenice, naj zagotovijo sklenitev obsežnega, poštenega in ambicioznega mednarodnega pravno zavezujočega sporazuma za obdobje po letu 2012 in nadgradijo sistem, temelječ na mednarodnih pravilih Kjotskega protokola v skladu s ciljem 2 °C, in določitev čimprejšnjega datuma, po katerem se bodo morale začeti svetovne in nacionalne emisije toplogrednih plinov zmanjševati;

| 2. | poziva voditelje držav in vlad po vsem svetu, naj med pogajanji dokažejo dejansko politično vodstvo in voljo ter temu vprašanju namenijo največjo prednost; |
| --- | --- |

2.

poziva voditelje držav in vlad po vsem svetu, naj med pogajanji dokažejo dejansko politično vodstvo in voljo ter temu vprašanju namenijo največjo prednost;

| 3. | poziva EU, naj javno in enoglasno potrdi močno zavezanost Kjotskemu protokolu in ukrene vse potrebno, da prepreči prekinitev med zavezujočimi obdobji Kjotskega protokola; zato zahteva, da EU pred konferenco v Durbanu javno izjavi, da je pripravljena nadaljevati drugo zavezujoče obdobje po Kjotskem protokolu, in nadalje opredeli konkretne korake za premostitev "gigatonske vrzeli", tj. razlike med sedanjim obsegom ambicij in tistim, ki je potreben, da se globalno segrevanje zadrži pod 2 °C; poziva EU, naj zagotovi prepoznavanje in količinsko opredelitev te vrzeli v Durbanu ter tudi zahteva ukrepe za njeno premostitev; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj javno in enoglasno potrdi močno zavezanost Kjotskemu protokolu in ukrene vse potrebno, da prepreči prekinitev med zavezujočimi obdobji Kjotskega protokola; zato zahteva, da EU pred konferenco v Durbanu javno izjavi, da je pripravljena nadaljevati drugo zavezujoče obdobje po Kjotskem protokolu, in nadalje opredeli konkretne korake za premostitev "gigatonske vrzeli", tj. razlike med sedanjim obsegom ambicij in tistim, ki je potreben, da se globalno segrevanje zadrži pod 2 °C; poziva EU, naj zagotovi prepoznavanje in količinsko opredelitev te vrzeli v Durbanu ter tudi zahteva ukrepe za njeno premostitev;

| 4. | priznava pa, da je v okviru konvencije potreben primerljiv napredek, da bi zagotovili doseganje mednarodnega pravičnega, ambicioznega in pravno zavezujočega sporazuma za obdobje po letu 2012, s katerim bi lahko dosegli cilj 2 °C; v zvezi s tem poudarja pomen (podglobalnih) povezav z najnaprednejšimi državami kot načina zagotavljanja nadaljnjega zagona pogajalskemu procesu; poziva konferenco pogodbenic, naj se dogovori o časovno omejenem mandatu za dosego pravno zavezujočega sporazuma na podlagi Konvencije, ki bo uresničen čim prej, najpozneje pa do leta 2015; v zvezi s tem ponavlja, da morajo industrijsko razvite države do leta 2020 svoje emisije zmanjšati za 25–40 % pod ravnjo iz leta 1990, države v razvoju kot skupina pa bi morale doseči bistveno odstopanje od sedanje predvidene stopnje rasti emisij, da bi do leta 2020 dosegle 15–30-odstotno zmanjšanje; |
| --- | --- |

4.

priznava pa, da je v okviru konvencije potreben primerljiv napredek, da bi zagotovili doseganje mednarodnega pravičnega, ambicioznega in pravno zavezujočega sporazuma za obdobje po letu 2012, s katerim bi lahko dosegli cilj 2 °C; v zvezi s tem poudarja pomen (podglobalnih) povezav z najnaprednejšimi državami kot načina zagotavljanja nadaljnjega zagona pogajalskemu procesu; poziva konferenco pogodbenic, naj se dogovori o časovno omejenem mandatu za dosego pravno zavezujočega sporazuma na podlagi Konvencije, ki bo uresničen čim prej, najpozneje pa do leta 2015; v zvezi s tem ponavlja, da morajo industrijsko razvite države do leta 2020 svoje emisije zmanjšati za 25–40 % pod ravnjo iz leta 1990, države v razvoju kot skupina pa bi morale doseči bistveno odstopanje od sedanje predvidene stopnje rasti emisij, da bi do leta 2020 dosegle 15–30-odstotno zmanjšanje;

| 5. | poziva vse mednarodne partnerje, naj odpravijo "gigatonsko vrzel" med znanstvenimi ugotovitvami in sedanjimi zavezami pogodbenic ter naj oblikujejo bolj ambiciozne zaveze in pobude za zmanjšanje emisij kot tiste iz københavnskega dogovora, ki bodo temeljile na načelu skupne, a različne odgovornosti, da se zagotovi skladnost s ciljem 2 °C; ugotavlja, da je podrobno sporočilo pogodbenicam o tem, kam nas vodijo sedanje zaveze in kaj je še treba storiti, pomemben korak h krepitvi ozaveščenosti med pogodbenicami in zagotovitvi višje zastavljenih zavez; |
| --- | --- |

5.

poziva vse mednarodne partnerje, naj odpravijo "gigatonsko vrzel" med znanstvenimi ugotovitvami in sedanjimi zavezami pogodbenic ter naj oblikujejo bolj ambiciozne zaveze in pobude za zmanjšanje emisij kot tiste iz københavnskega dogovora, ki bodo temeljile na načelu skupne, a različne odgovornosti, da se zagotovi skladnost s ciljem 2 °C; ugotavlja, da je podrobno sporočilo pogodbenicam o tem, kam nas vodijo sedanje zaveze in kaj je še treba storiti, pomemben korak h krepitvi ozaveščenosti med pogodbenicami in zagotovitvi višje zastavljenih zavez;

| 6. | poudarja, kako pomembno je doseči napredek na konferenci v Durbanu pri nadaljnjem izvajanju sporazumov iz Cancuna in določitvi datuma, po katerem se bodo morale skupne globalne emisije začeti zmanjševati, ter cilja zmanjšanja globalnih emisij za leto 2050, ki bo opredelil jasno pot do leta 2050, vključno z vmesnimi cilji za zmanjšanje globalnih emisij, in pri dogovoru o instrumentih politike za zagotavljanje uresničitve zastavljenih ciljev ter pri obravnavi splošnega vprašanja o tem, kakšna bo prihodnja oblika obveznosti razvitih držav in držav v razvoju; ponovno poudarja, da je mogoče na podlagi znanstvenih dokazov Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) cilj 2 °C doseči le, če svetovne emisije toplogrednih plinov dosežejo vrhunec najpozneje leta 2015 in se do leta 2050 zmanjšajo vsaj za 50 % v primerjavi s stopnjo iz leta 1990, nato pa se še naprej zmanjšujejo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, kako pomembno je doseči napredek na konferenci v Durbanu pri nadaljnjem izvajanju sporazumov iz Cancuna in določitvi datuma, po katerem se bodo morale skupne globalne emisije začeti zmanjševati, ter cilja zmanjšanja globalnih emisij za leto 2050, ki bo opredelil jasno pot do leta 2050, vključno z vmesnimi cilji za zmanjšanje globalnih emisij, in pri dogovoru o instrumentih politike za zagotavljanje uresničitve zastavljenih ciljev ter pri obravnavi splošnega vprašanja o tem, kakšna bo prihodnja oblika obveznosti razvitih držav in držav v razvoju; ponovno poudarja, da je mogoče na podlagi znanstvenih dokazov Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) cilj 2 °C doseči le, če svetovne emisije toplogrednih plinov dosežejo vrhunec najpozneje leta 2015 in se do leta 2050 zmanjšajo vsaj za 50 % v primerjavi s stopnjo iz leta 1990, nato pa se še naprej zmanjšujejo;

| 7. | poziva udeležence konference v Durbanu, naj vzpostavijo proces za obravnavo ustreznosti zavez za zmanjšanje emisij na podlagi leta, v katerem bodo emisije dosegle svoj vrhunec, in ciljev zmanjšanja za leto 2050 ter cilja 2 °C; |
| --- | --- |

7.

poziva udeležence konference v Durbanu, naj vzpostavijo proces za obravnavo ustreznosti zavez za zmanjšanje emisij na podlagi leta, v katerem bodo emisije dosegle svoj vrhunec, in ciljev zmanjšanja za leto 2050 ter cilja 2 °C;

| 8. | pozdravlja načrt za prehod na konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, v katerem so določeni dolgoročni cilji, ki potrjujejo cilj EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 80–95 % do leta 2050, da bi tako ohranili podnebne spremembe pod 2 °C; je seznanjen z zaključkom, da je treba 80 % zmanjšanja do leta 2050 doseči znotraj EU in da je linearno zmanjšanje gospodarsko smiselno; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja načrt za prehod na konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, v katerem so določeni dolgoročni cilji, ki potrjujejo cilj EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 80–95 % do leta 2050, da bi tako ohranili podnebne spremembe pod 2 °C; je seznanjen z zaključkom, da je treba 80 % zmanjšanja do leta 2050 doseči znotraj EU in da je linearno zmanjšanje gospodarsko smiselno;

| 9. | ponovno poudarja, da so za podnebje odločilne skupne emisije; opozarja, da bi bila EU, tudi če bi uresničila cilje za leto 2050 po poti, določeni v načrtu Komisije, še vedno odgovorna za približno dvakrat več emisij toplogrednih plinov na prebivalca, kot je njen delež v svetovnem ogljičnem proračunu, skladnem s ciljem 2 °C, in da odlašanje z zmanjševanjem emisij močno povečuje skupni delež; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja, da so za podnebje odločilne skupne emisije; opozarja, da bi bila EU, tudi če bi uresničila cilje za leto 2050 po poti, določeni v načrtu Komisije, še vedno odgovorna za približno dvakrat več emisij toplogrednih plinov na prebivalca, kot je njen delež v svetovnem ogljičnem proračunu, skladnem s ciljem 2 °C, in da odlašanje z zmanjševanjem emisij močno povečuje skupni delež;

| 10. | pozdravlja zadnja sporočila Komisije in njene analize, kako je mogoče doseči podnebnovarstveni cilj 30 %; podpira v njih predstavljeno stališče, po katerem je ne glede na izid mednarodnih pogajanj v interesu EU, da si prizadeva za podnebnovarstveni cilj več kot 20-odstotnega zmanjšanja, saj bi s tem sočasno zagotovili zelena delovna mesta in okrepili rast in varnost; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja zadnja sporočila Komisije in njene analize, kako je mogoče doseči podnebnovarstveni cilj 30 %; podpira v njih predstavljeno stališče, po katerem je ne glede na izid mednarodnih pogajanj v interesu EU, da si prizadeva za podnebnovarstveni cilj več kot 20-odstotnega zmanjšanja, saj bi s tem sočasno zagotovili zelena delovna mesta in okrepili rast in varnost;

| 11. | na podlagi realnih pričakovanj glede verjetnih izidov konvencije o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) poziva EU in države članice, naj sklenejo čim več delnih sporazumov, na primer na področju znanosti, prenosa tehnologije ter rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, da na splošno ohranijo pozitivni napredek pri pogajanjih in tako ustvarijo gotovost glede prihodnjih politik in pogajanj o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

11.

na podlagi realnih pričakovanj glede verjetnih izidov konvencije o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) poziva EU in države članice, naj sklenejo čim več delnih sporazumov, na primer na področju znanosti, prenosa tehnologije ter rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, da na splošno ohranijo pozitivni napredek pri pogajanjih in tako ustvarijo gotovost glede prihodnjih politik in pogajanj o podnebnih spremembah;

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj razvijejo načelo "podnebne pravičnosti"; poudarja, da bi bilo najbolj krivično, če se EU ne bi spopadala s podnebnimi spremembami, saj bi zaradi tega trpeli zlasti revni prebivalci revnih držav; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in njene države članice, naj razvijejo načelo "podnebne pravičnosti"; poudarja, da bi bilo najbolj krivično, če se EU ne bi spopadala s podnebnimi spremembami, saj bi zaradi tega trpeli zlasti revni prebivalci revnih držav;

| 13. | opozarja, da podnebne spremembe najbolj prizadenejo revne države, obenem pa imajo te države najmanj zmogljivosti, da se jim prilagodijo; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da podnebne spremembe najbolj prizadenejo revne države, obenem pa imajo te države najmanj zmogljivosti, da se jim prilagodijo;

| 14. | poudarja, da odzivi na podnebne spremembe vplivajo na enakost spolov na vseh ravneh in da je treba v skladu z globalnimi sporazumi o vključevanju načela enakosti spolov in konvencijo za odpravo diskriminacije žensk vključiti vprašanje spolov v podnebne politike, da se zagotovijo ugodne rešitve za vse in prepreči poglabljanje neenakosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da odzivi na podnebne spremembe vplivajo na enakost spolov na vseh ravneh in da je treba v skladu z globalnimi sporazumi o vključevanju načela enakosti spolov in konvencijo za odpravo diskriminacije žensk vključiti vprašanje spolov v podnebne politike, da se zagotovijo ugodne rešitve za vse in prepreči poglabljanje neenakosti;

Strategija EU

| 15. | poudarja, da morajo vse institucije EU pred konferenco v Durbanu pripraviti širšo in učinkovitejšo podnebno diplomacijo (zlasti kar zadeva odnose EU-Afrika), s katero bi si morale prizadevati za oblikovanje jasnejšega profila podnebne politike EU, kar bi v mednarodna pogajanja o podnebju vneslo novo dinamiko ter spodbudilo partnerje po vsem svetu, da bi prav tako uvedli zavezujoča zmanjšanja emisij in ustrezne ukrepe za blaženje podnebnih sprememb in njihovemu prilagajanju, zlasti glede na predlog EU za popolno dekarbonizacijo do leta 2050; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo vse institucije EU pred konferenco v Durbanu pripraviti širšo in učinkovitejšo podnebno diplomacijo (zlasti kar zadeva odnose EU-Afrika), s katero bi si morale prizadevati za oblikovanje jasnejšega profila podnebne politike EU, kar bi v mednarodna pogajanja o podnebju vneslo novo dinamiko ter spodbudilo partnerje po vsem svetu, da bi prav tako uvedli zavezujoča zmanjšanja emisij in ustrezne ukrepe za blaženje podnebnih sprememb in njihovemu prilagajanju, zlasti glede na predlog EU za popolno dekarbonizacijo do leta 2050;

| 16. | poziva Evropsko unijo, naj prevzame vodilno vlogo in si prizadeva oblikovati ambiciozno podnebno politiko EU za zmanjšanje podnebnih sprememb, da bi prikazala prednosti take politike in spodbudila druge države, da ji bodo sledile; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko unijo, naj prevzame vodilno vlogo in si prizadeva oblikovati ambiciozno podnebno politiko EU za zmanjšanje podnebnih sprememb, da bi prikazala prednosti take politike in spodbudila druge države, da ji bodo sledile;

| 17. | v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da ima Evropska unija kot pomemben akter enotno stališče v prizadevanjih za sklenitev ambicioznega mednarodnega sporazuma in visoke cilje na pogajanjih v okviru konference COP 17 ter pri tem ostaja združena; |
| --- | --- |

17.

v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da ima Evropska unija kot pomemben akter enotno stališče v prizadevanjih za sklenitev ambicioznega mednarodnega sporazuma in visoke cilje na pogajanjih v okviru konference COP 17 ter pri tem ostaja združena;

| 18. | poudarja edinstven položaj Evropske unije kot nadnacionalnega subjekta, ki je z namenom zagotoviti učinkovitejše metode dela prešla od odločanja s soglasjem k odločanju s kvalificirano večino, ta način pa bi lahko v prihodnje veljal tudi za Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja; |
| --- | --- |

18.

poudarja edinstven položaj Evropske unije kot nadnacionalnega subjekta, ki je z namenom zagotoviti učinkovitejše metode dela prešla od odločanja s soglasjem k odločanju s kvalificirano večino, ta način pa bi lahko v prihodnje veljal tudi za Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba za zagotovitev novega zagona in vzvoda za prihodnja pogajanja še bolj poudariti, da lahko spopadanje s podnebnimi spremembami ponudi tudi nove gospodarske priložnosti in na splošno omogoči prehod k družbam, ki so gospodarnejše z viri; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba za zagotovitev novega zagona in vzvoda za prihodnja pogajanja še bolj poudariti, da lahko spopadanje s podnebnimi spremembami ponudi tudi nove gospodarske priložnosti in na splošno omogoči prehod k družbam, ki so gospodarnejše z viri;

| 20. | meni, da je gradnja zmogljivosti – ne le z vidika prenosa tehnologije, ampak tudi na splošno – bistvenega pomena in da zahteva celovit pristop in racionalizirano institucionalno zasnovo, ki bo spodbujala sinergije in usklajevanje; |
| --- | --- |

20.

meni, da je gradnja zmogljivosti – ne le z vidika prenosa tehnologije, ampak tudi na splošno – bistvenega pomena in da zahteva celovit pristop in racionalizirano institucionalno zasnovo, ki bo spodbujala sinergije in usklajevanje;

| 21. | poudarja pomen sistematičnega vključevanja načela enakosti spolov kot horizontalnega vprašanja v upravljavsko strukturo in operativne smernice podnebnega sklada; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen sistematičnega vključevanja načela enakosti spolov kot horizontalnega vprašanja v upravljavsko strukturo in operativne smernice podnebnega sklada;

| 22. | poudarja, da je bistvenega pomena uravnoteženo sodelovanje moških in žensk pri odločanju v vseh fazah in vidikih financiranja; poziva EU, naj si prizadeva, da bo v vseh pristojnih organih vsaj 40 % žensk; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je bistvenega pomena uravnoteženo sodelovanje moških in žensk pri odločanju v vseh fazah in vidikih financiranja; poziva EU, naj si prizadeva, da bo v vseh pristojnih organih vsaj 40 % žensk;

| 23. | poudarja, da bo EU državam v razvoju poslala zelo negativno sporočilo, če ne bo pripravljena nadaljevati drugega zavezujočega obdobja po Kjotskem protokolu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bo EU državam v razvoju poslala zelo negativno sporočilo, če ne bo pripravljena nadaljevati drugega zavezujočega obdobja po Kjotskem protokolu;

Nadgradnja sporazumov iz Cancuna na konferenci v Durbanu

| 24. | pozdravlja uspeh pri sklenitvi sporazumov iz Cancuna na COP 16 v letu 2010 s priznavanjem svetovnega problema podnebnih sprememb, ki ga je treba nujno reševati, in določitvijo ciljev ter načinov za spoprijemanje z njimi ob hkratni obnovitvi zaupanja v proces UNFCCC kot sredstvo, s katerim bi poiskali globalno rešitev za podnebne spremembe; poziva vse udeležence, naj ohranijo pozitivno ozračje pogajanj v Cancunu, in pričakuje, da bo na konferenci v Durbanu dosežen nadaljnji napredek na poti k nadaljevanju in okrepitvi večstranskega podnebnega režima na podlagi pravil; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja uspeh pri sklenitvi sporazumov iz Cancuna na COP 16 v letu 2010 s priznavanjem svetovnega problema podnebnih sprememb, ki ga je treba nujno reševati, in določitvijo ciljev ter načinov za spoprijemanje z njimi ob hkratni obnovitvi zaupanja v proces UNFCCC kot sredstvo, s katerim bi poiskali globalno rešitev za podnebne spremembe; poziva vse udeležence, naj ohranijo pozitivno ozračje pogajanj v Cancunu, in pričakuje, da bo na konferenci v Durbanu dosežen nadaljnji napredek na poti k nadaljevanju in okrepitvi večstranskega podnebnega režima na podlagi pravil;

| 25. | opozarja zlasti na priznavanje cilja 2 °C v sporazumih iz Cancuna (vključno s priznavanjem, da je treba ob prvem pregledu okrepiti dolgoročni globalni cilj na podlagi najboljšega dostopnega strokovnega znanja v zvezi z globalnim povečanjem povprečne temperature za 1,5 °C) ter oblikovanje procesa za določitev datuma, po katerem se bodo morale globalne emisije začeti zmanjševati, in globalnega cilja zmanjšanja emisij za leto 2050, kakor tudi ukrepov politike, ki bodo omogočili uresničitev zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

25.

opozarja zlasti na priznavanje cilja 2 °C v sporazumih iz Cancuna (vključno s priznavanjem, da je treba ob prvem pregledu okrepiti dolgoročni globalni cilj na podlagi najboljšega dostopnega strokovnega znanja v zvezi z globalnim povečanjem povprečne temperature za 1,5 °C) ter oblikovanje procesa za določitev datuma, po katerem se bodo morale globalne emisije začeti zmanjševati, in globalnega cilja zmanjšanja emisij za leto 2050, kakor tudi ukrepov politike, ki bodo omogočili uresničitev zastavljenih ciljev;

| 26. | poziva pogodbenice, naj uporabijo konferenco v Durbanu za zagon potrebnih sprejetih mehanizmov, kot sta zeleni podnebni sklad in odbor za prilagajanje, ter se osredotočijo na razvoj tehnološkega mehanizma (vključno s centrom in omrežjem za podnebne tehnologije) in registra za evidentiranje omilitvenih ukrepov držav v razvoju, ki si prizadevajo za mednarodno podporo, ter za obravnavanje preostalih ključnih vprašanj in napredek pri vprašanju pravne oblike prihodnjega okvira po letu 2012, vključno z rokom, v katerem naj se doseže; |
| --- | --- |

26.

poziva pogodbenice, naj uporabijo konferenco v Durbanu za zagon potrebnih sprejetih mehanizmov, kot sta zeleni podnebni sklad in odbor za prilagajanje, ter se osredotočijo na razvoj tehnološkega mehanizma (vključno s centrom in omrežjem za podnebne tehnologije) in registra za evidentiranje omilitvenih ukrepov držav v razvoju, ki si prizadevajo za mednarodno podporo, ter za obravnavanje preostalih ključnih vprašanj in napredek pri vprašanju pravne oblike prihodnjega okvira po letu 2012, vključno z rokom, v katerem naj se doseže;

| 27. | opozarja, da si je na konferenci v Durbanu treba dodatno prizadevati za oblikovanje določb o preglednosti v zavezah in ukrepih ter soglasje o jasnem delovnem programu v zvezi s tem, ki bo vključeval sisteme merjenja, poročanja in preverjanja; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da si je na konferenci v Durbanu treba dodatno prizadevati za oblikovanje določb o preglednosti v zavezah in ukrepih ter soglasje o jasnem delovnem programu v zvezi s tem, ki bo vključeval sisteme merjenja, poročanja in preverjanja;

| 28. | ugotavlja, da so še vrzeli v sektorskih in netržnih pristopih, ter poudarja, da je treba zlasti obravnavati proizvodnjo in uporabo fluoriranih ogljikovodikov po Montrealskem protokolu; ugotavlja potrebo po celovitem mednarodnem pristopu k antropogenim emisijam, ki vplivajo na podnebje in niso CO2, tudi zato ker so stroški za zmanjšanje teh emisij nižji kot za zmanjšanja, predvidena v sektorju ogljika, tudi ob upoštevanju sedanje cene ogljika; poziva k reformi projektno osnovanih mehanizmov, kot sta mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje, vendar se je treba izogibati nezmožnosti opustitve visokoogljične infrastrukture zaradi neprimerne uporabe prožnih mehanizmov, ki bi zvišala skupne stroške za dosego ciljev dekarbonizacije, tako da se uvedejo strogi standardi kakovosti projektov, ki bodo zagotovili spoštovanje človekovih pravic in zanesljivo, preverljivo in dejansko dodatno zmanjšanje emisij, ki bo podprlo tudi trajnostni razvoj v državah v razvoju; poleg tega se strinja s stališčem Komisije, da se je treba dogovoriti o sektorskih mehanizmih za gospodarsko naprednejše države v razvoju za obdobje po letu 2012, mehanizem čistega razvoja visoke kakovosti pa bi moral ostati na voljo najmanj razvitim državam; poziva, naj morebitni novi mednarodni sektorski mehanizmi kompenzacije dobropisov zagotavljajo okoljsko celovitost in vključujejo koristi za podnebje, ki presegajo odklon za 15 do 30 % od običajne prakse; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da so še vrzeli v sektorskih in netržnih pristopih, ter poudarja, da je treba zlasti obravnavati proizvodnjo in uporabo fluoriranih ogljikovodikov po Montrealskem protokolu; ugotavlja potrebo po celovitem mednarodnem pristopu k antropogenim emisijam, ki vplivajo na podnebje in niso CO2, tudi zato ker so stroški za zmanjšanje teh emisij nižji kot za zmanjšanja, predvidena v sektorju ogljika, tudi ob upoštevanju sedanje cene ogljika; poziva k reformi projektno osnovanih mehanizmov, kot sta mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje, vendar se je treba izogibati nezmožnosti opustitve visokoogljične infrastrukture zaradi neprimerne uporabe prožnih mehanizmov, ki bi zvišala skupne stroške za dosego ciljev dekarbonizacije, tako da se uvedejo strogi standardi kakovosti projektov, ki bodo zagotovili spoštovanje človekovih pravic in zanesljivo, preverljivo in dejansko dodatno zmanjšanje emisij, ki bo podprlo tudi trajnostni razvoj v državah v razvoju; poleg tega se strinja s stališčem Komisije, da se je treba dogovoriti o sektorskih mehanizmih za gospodarsko naprednejše države v razvoju za obdobje po letu 2012, mehanizem čistega razvoja visoke kakovosti pa bi moral ostati na voljo najmanj razvitim državam; poziva, naj morebitni novi mednarodni sektorski mehanizmi kompenzacije dobropisov zagotavljajo okoljsko celovitost in vključujejo koristi za podnebje, ki presegajo odklon za 15 do 30 % od običajne prakse;

| 29. | poziva, naj postane okoljska učinkovitost, ki izhaja iz ciljev za zmanjšanje emisij iz Priloge I, vodilno načelo kar zadeva pristop EU k mednarodnim računovodskim pravilom za upravljanje z gozdovi, k prožnim mehanizmom in k upoštevanju morebitnih nadpovprečnih presežkov iz prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola pri ciljih za obdobje po letu 2012; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj postane okoljska učinkovitost, ki izhaja iz ciljev za zmanjšanje emisij iz Priloge I, vodilno načelo kar zadeva pristop EU k mednarodnim računovodskim pravilom za upravljanje z gozdovi, k prožnim mehanizmom in k upoštevanju morebitnih nadpovprečnih presežkov iz prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola pri ciljih za obdobje po letu 2012;

| 30. | priznava, da je proaktivno prilagajanje neizbežnim posledicam podnebnih sprememb pomembno, zlasti na tistih svetovnih območjih, ki jih podnebne spremembe še posebej prizadevajo, in zlasti za zaščito najbolj ogroženih skupin v družbi; zato poziva k sporazumu v Durbanu z odločnimi političnimi in finančnimi zavezami, da bi zadevnim državam v razvoju pomagali razvijati zmogljivosti; |
| --- | --- |

30.

priznava, da je proaktivno prilagajanje neizbežnim posledicam podnebnih sprememb pomembno, zlasti na tistih svetovnih območjih, ki jih podnebne spremembe še posebej prizadevajo, in zlasti za zaščito najbolj ogroženih skupin v družbi; zato poziva k sporazumu v Durbanu z odločnimi političnimi in finančnimi zavezami, da bi zadevnim državam v razvoju pomagali razvijati zmogljivosti;

Financiranje

| 31. | opozarja, da so se razvite države zavezale, da bodo v obdobju od 2010 do 2012 zbrale nova in dodatna sredstva iz javnih in zasebnih virov v višini vsaj 30 milijard USD, do leta 2020 pa 100 milijard na leto, ki bodo namenjena predvsem ogroženim in najmanj razvitim državam; poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo svoje zaveze in zajamčijo, da bodo sredstva za prilagajanje in omilitev izplačana poleg ciljne stopnje 0,7 % za uradno razvojno pomoč, ter opredelijo, kolikšen delež obljubljene vsote bo zagotovljen z javnim financiranjem; poleg tega poudarja, da je treba uporabiti vsa razpoložljiva domača in mednarodna sredstva iz vseh možnih virov, kar bo prispevalo k uresničitvi tega cilja, ter opredeliti pot za ukrepe dodatnega zmanjšanja emisij v obdobju od leta 2013 do leta 2020; nadalje poziva konferenco pogodbenic, naj opredeli okvir za financiranje boja proti podnebnim spremembam v vmesnem obdobju od 2013 do 2020; poudarja tudi, da bi bilo treba taka financiranja odobriti na podlagi pravičnih, preglednih in nediskriminatornih pravil, ki jih spremljajo učinkovito vzpostavljanje zmogljivosti, zmanjševanje tarifnih in netarifnih ovir za z okoljem povezano blago, storitve in naložbe, konkretna pomoč za infrastrukture z nizkimi emisijami ter dobro opredeljena in predvidljiva pravila; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da so se razvite države zavezale, da bodo v obdobju od 2010 do 2012 zbrale nova in dodatna sredstva iz javnih in zasebnih virov v višini vsaj 30 milijard USD, do leta 2020 pa 100 milijard na leto, ki bodo namenjena predvsem ogroženim in najmanj razvitim državam; poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo svoje zaveze in zajamčijo, da bodo sredstva za prilagajanje in omilitev izplačana poleg ciljne stopnje 0,7 % za uradno razvojno pomoč, ter opredelijo, kolikšen delež obljubljene vsote bo zagotovljen z javnim financiranjem; poleg tega poudarja, da je treba uporabiti vsa razpoložljiva domača in mednarodna sredstva iz vseh možnih virov, kar bo prispevalo k uresničitvi tega cilja, ter opredeliti pot za ukrepe dodatnega zmanjšanja emisij v obdobju od leta 2013 do leta 2020; nadalje poziva konferenco pogodbenic, naj opredeli okvir za financiranje boja proti podnebnim spremembam v vmesnem obdobju od 2013 do 2020; poudarja tudi, da bi bilo treba taka financiranja odobriti na podlagi pravičnih, preglednih in nediskriminatornih pravil, ki jih spremljajo učinkovito vzpostavljanje zmogljivosti, zmanjševanje tarifnih in netarifnih ovir za z okoljem povezano blago, storitve in naložbe, konkretna pomoč za infrastrukture z nizkimi emisijami ter dobro opredeljena in predvidljiva pravila;

| 32. | poudarja, da so potrebni raznovrstni viri, in poziva pogodbenice, naj raziščejo nadaljnje vire za dolgoročno financiranje, da se zagotovijo potrebni novi, dodatni, primerni in predvidljivi finančni tokovi; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so potrebni raznovrstni viri, in poziva pogodbenice, naj raziščejo nadaljnje vire za dolgoročno financiranje, da se zagotovijo potrebni novi, dodatni, primerni in predvidljivi finančni tokovi;

| 33. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo izčrpno in pregledno poročanje o izvajanju financiranja za hiter zagon in o pravočasni dostavi v podporo izvajanju ukrepov za omilitev in prilagajanje v državah v razvoju, ter poudarja potrebo po preprečevanju finančne vrzeli po letu 2012 (ob zaključki obdobja financiranja za hiter zagon) in po prizadevanju poiskati pot za postopno povečanje financiranja za boj proti podnebnim spremembam od leta 2013 do 2020; |
| --- | --- |

33.

poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo izčrpno in pregledno poročanje o izvajanju financiranja za hiter zagon in o pravočasni dostavi v podporo izvajanju ukrepov za omilitev in prilagajanje v državah v razvoju, ter poudarja potrebo po preprečevanju finančne vrzeli po letu 2012 (ob zaključki obdobja financiranja za hiter zagon) in po prizadevanju poiskati pot za postopno povečanje financiranja za boj proti podnebnim spremembam od leta 2013 do 2020;

| 34. | poudarja pomen zanesljivih statističnih podatkov o emisijah na podlagi primerljivih podatkov in rednih ocenjevalnih poročil; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen zanesljivih statističnih podatkov o emisijah na podlagi primerljivih podatkov in rednih ocenjevalnih poročil;

| 35. | poziva, naj konferenca v Durbanu sprejme konkretne korake za izvajanje sporazumov iz Cancuna v zvezi z dolgoročnim financiranjem, vključno z viri, ter za okrepitev financiranja za hiter zagon od leta 2013; v tem okviru poziva, naj se uporabijo inovativni viri financiranja, naj se na mednarodni ravni uvede davek na finančne transakcije in naj se ti prihodki, skladno s cilji Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (UNFCCC), namenijo za podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj konferenca v Durbanu sprejme konkretne korake za izvajanje sporazumov iz Cancuna v zvezi z dolgoročnim financiranjem, vključno z viri, ter za okrepitev financiranja za hiter zagon od leta 2013; v tem okviru poziva, naj se uporabijo inovativni viri financiranja, naj se na mednarodni ravni uvede davek na finančne transakcije in naj se ti prihodki, skladno s cilji Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (UNFCCC), namenijo za podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju;

| 36. | poziva pogodbenice, naj na konferenci v Durbanu poskrbijo za poln zagon zelenega podnebnega sklada in naj ga razvijejo tako, da bo zagotovljeno, da bo novi sklad v državah v razvoju sposoben podpirati korenite spremembe v smeri nizkoogljičnega razvoja, odpornega na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

36.

poziva pogodbenice, naj na konferenci v Durbanu poskrbijo za poln zagon zelenega podnebnega sklada in naj ga razvijejo tako, da bo zagotovljeno, da bo novi sklad v državah v razvoju sposoben podpirati korenite spremembe v smeri nizkoogljičnega razvoja, odpornega na podnebne spremembe;

| 37. | poziva konferenco pogodbenic, naj določi opredelitev načela "novo in dodatno"; |
| --- | --- |

37.

poziva konferenco pogodbenic, naj določi opredelitev načela "novo in dodatno";

| 38. | poudarja pomen predvidljivosti in neprekinjenosti financiranja boja proti podnebnim spremembam; poziva k popolni preglednosti in k primernim ukrepom, da se zagotovi krepitev financiranja boja proti podnebnim spremembam od leta 2013 do 2020; v zvezi s tem poziva k odpravi dvojnega računovodstva; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen predvidljivosti in neprekinjenosti financiranja boja proti podnebnim spremembam; poziva k popolni preglednosti in k primernim ukrepom, da se zagotovi krepitev financiranja boja proti podnebnim spremembam od leta 2013 do 2020; v zvezi s tem poziva k odpravi dvojnega računovodstva;

| 39. | poziva Komisijo, naj čim prej opredeli načine in instrumente za spodbujanje in olajšanje vključevanja zasebnega sektorja, da bo prispeval k financiranju za države v razvoju; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj čim prej opredeli načine in instrumente za spodbujanje in olajšanje vključevanja zasebnega sektorja, da bo prispeval k financiranju za države v razvoju;

| 40. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da sporazumi o varstvu pravic intelektualne lastnine, sklenjeni v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ki so temeljni instrument za spodbujanje vključevanja zasebnega sektorja v razširjanje novih tehnologij ne bodo predmet razprave; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da sporazumi o varstvu pravic intelektualne lastnine, sklenjeni v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ki so temeljni instrument za spodbujanje vključevanja zasebnega sektorja v razširjanje novih tehnologij ne bodo predmet razprave;

| 41. | opozarja, da sedanja sredstva za financiranje podnebnih ukrepov držav v razvoju, ki sicer naraščajo, pokrivajo le majhen delež (manj kot 5 %) ocenjenih stroškov, ki naj bi jih te države potrebovale v naslednjih desetletjih; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da sedanja sredstva za financiranje podnebnih ukrepov držav v razvoju, ki sicer naraščajo, pokrivajo le majhen delež (manj kot 5 %) ocenjenih stroškov, ki naj bi jih te države potrebovale v naslednjih desetletjih;

| 42. | vztraja, da je treba na konferenci v Durbanu vzpostaviti skladen finančni okvir za financiranje ukrepov proti podnebnim spremembam, zlasti da bi se zagotovilo kontinuirano financiranje po letu 2012; zato poudarja, da so potrebni novi viri (davek na finančne transakcije, izdajanje posebnih pravic črpanja, prelevmani na pomorski in zračni promet itd.), kot tudi učinkoviti mehanizmi izvajanja; |
| --- | --- |

42.

vztraja, da je treba na konferenci v Durbanu vzpostaviti skladen finančni okvir za financiranje ukrepov proti podnebnim spremembam, zlasti da bi se zagotovilo kontinuirano financiranje po letu 2012; zato poudarja, da so potrebni novi viri (davek na finančne transakcije, izdajanje posebnih pravic črpanja, prelevmani na pomorski in zračni promet itd.), kot tudi učinkoviti mehanizmi izvajanja;

| 43. | podpira vzpostavitev politike skladnosti, ki bi omogočila učinkovitejše uresničevanje zavez v zvezi z zmanjšanjem toplogrednih plinov, financ, tehnologije in krepitve zmogljivosti; |
| --- | --- |

43.

podpira vzpostavitev politike skladnosti, ki bi omogočila učinkovitejše uresničevanje zavez v zvezi z zmanjšanjem toplogrednih plinov, financ, tehnologije in krepitve zmogljivosti;

| 44. | poziva donatorje, naj zagotovijo sredstva v Globalni sklad za okolje ter v zvezi s tem še naprej dajejo prednost afriškim državam in finančna sredstva razdeljujejo na osnovi potreb in prednosti držav; |
| --- | --- |

44.

poziva donatorje, naj zagotovijo sredstva v Globalni sklad za okolje ter v zvezi s tem še naprej dajejo prednost afriškim državam in finančna sredstva razdeljujejo na osnovi potreb in prednosti držav;

| 45. | poziva Komisijo in države članice EU, naj vzpostavijo tesnejšo povezanost med razvojnimi cilji tisočletja in podnebnimi spremembami, s tem da se prilagajajo na podnebne spremembe ter vključijo njihove posledice v projekte in programe za doseganje teh ciljev ter v vse splošnejše strategije za zmanjšanje revščine in razvojne ukrepe; zato odločno poziva Komisijo, naj posodobi svoje orodje za finančno poročanje, da bi olajšala finančno analizo obveznosti EU glede podnebnih sprememb ter omogočila boljše vključevanje vprašanj podnebnih sprememb v razvojne ukrepe; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice EU, naj vzpostavijo tesnejšo povezanost med razvojnimi cilji tisočletja in podnebnimi spremembami, s tem da se prilagajajo na podnebne spremembe ter vključijo njihove posledice v projekte in programe za doseganje teh ciljev ter v vse splošnejše strategije za zmanjšanje revščine in razvojne ukrepe; zato odločno poziva Komisijo, naj posodobi svoje orodje za finančno poročanje, da bi olajšala finančno analizo obveznosti EU glede podnebnih sprememb ter omogočila boljše vključevanje vprašanj podnebnih sprememb v razvojne ukrepe;

| 46. | poudarja, da le javno financiranje resnično omogoča podpiranje najranljivejših skupnosti, ki se stežka prilagajajo na podnebne spremembe, in revnim državam pomaga pri prilagajanju na strategije za trajnostni razvoj; nadalje poudarja, da morajo Komisija in vlade držav članic poskrbeti, da bo to financiranje dopolnjevalo zastavljene cilje pomoči v skladu s členom 4(3) UNFCCC; poziva Komisijo, naj v skladu z akcijskim načrtom iz Balija (december 2007) določi merila za dodatno financiranje podnebnih ukrepov, ki ga bo mogoče oceniti, o njem poročati in ga preverjati; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da le javno financiranje resnično omogoča podpiranje najranljivejših skupnosti, ki se stežka prilagajajo na podnebne spremembe, in revnim državam pomaga pri prilagajanju na strategije za trajnostni razvoj; nadalje poudarja, da morajo Komisija in vlade držav članic poskrbeti, da bo to financiranje dopolnjevalo zastavljene cilje pomoči v skladu s členom 4(3) UNFCCC; poziva Komisijo, naj v skladu z akcijskim načrtom iz Balija (december 2007) določi merila za dodatno financiranje podnebnih ukrepov, ki ga bo mogoče oceniti, o njem poročati in ga preverjati;

| 47. | poudarja, da je cilj načela, po katerem plača onesnaževalec, spodbujanje zmanjšanja onesnaževanja, vendar je njegovo izvajanje v državah v razvoju še vedno težavno; zato odločno poziva, da se financiranje podnebnih ukrepov za države v razvoju odobri na podlagi temeljitejše obravnave tega problema; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je cilj načela, po katerem plača onesnaževalec, spodbujanje zmanjšanja onesnaževanja, vendar je njegovo izvajanje v državah v razvoju še vedno težavno; zato odločno poziva, da se financiranje podnebnih ukrepov za države v razvoju odobri na podlagi temeljitejše obravnave tega problema;

| 48. | poziva Svetovno banko, naj zagotovi prilagojenost njenega portfelja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

48.

poziva Svetovno banko, naj zagotovi prilagojenost njenega portfelja podnebnim spremembam;

| 49. | poudarja, da je treba zagotoviti uravnoteženo sodelovanje moških in žensk v vseh organih, ki odločajo o financiranju boja proti podnebnim spremembam, vključno z odborom zelenega podnebnega sklada in morebitnimi pododbori za posamezne mehanizme financiranja; poudarja, da bi morali člani civilne družbe, vključno s predstavniki organizacij za enakost spolov in ženskih organizacij, imeti možnosti za aktivno sodelovanje v delu odbora zelenega podnebnega sklada in vseh njegovih pododborov; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba zagotoviti uravnoteženo sodelovanje moških in žensk v vseh organih, ki odločajo o financiranju boja proti podnebnim spremembam, vključno z odborom zelenega podnebnega sklada in morebitnimi pododbori za posamezne mehanizme financiranja; poudarja, da bi morali člani civilne družbe, vključno s predstavniki organizacij za enakost spolov in ženskih organizacij, imeti možnosti za aktivno sodelovanje v delu odbora zelenega podnebnega sklada in vseh njegovih pododborov;

| 50. | poudarja, da je treba pri razvoju omilitvenih dejavnosti upoštevati neenakosti med spoloma pri dostopu do sredstev, vključno s krediti, storitvami svetovanja, informacijami in tehnologijo; poudarja, da bi morala prizadevanja za prilagoditev sistematično in učinkovito obravnavati učinke podnebnih sprememb glede na spol na področju energije, vode, varnosti preskrbe s hrano, kmetijstva in ribištva, biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zdravja, industrije, človeških naselbin, ravnanja v primeru naravnih nesreč ter konfliktov in varnosti; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba pri razvoju omilitvenih dejavnosti upoštevati neenakosti med spoloma pri dostopu do sredstev, vključno s krediti, storitvami svetovanja, informacijami in tehnologijo; poudarja, da bi morala prizadevanja za prilagoditev sistematično in učinkovito obravnavati učinke podnebnih sprememb glede na spol na področju energije, vode, varnosti preskrbe s hrano, kmetijstva in ribištva, biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zdravja, industrije, človeških naselbin, ravnanja v primeru naravnih nesreč ter konfliktov in varnosti;

Preoblikovanje v trajnostno gospodarstvo in industrijo

| 51. | poudarja, da številne države iz različnih razlogov, ki vključujejo zaščito podnebja, pomanjkanje virov in učinkovitost njihove rabe, zanesljivost preskrbe z energijo, inovacije in konkurenčnost, hitro prehajajo na novo okolju prijazno gospodarstvo; je seznanjen na primer z obsežnostjo naložbenih programov za energetski prehod v državah, kot so ZDA, Kitajska in Južna Koreja; poziva Komisijo, naj preuči te programe, vključno s stopnjo njihove ambicioznosti, in naj oceni, kakšno je tveganje, da EU na tem področju izgubi vodilno vlogo; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da številne države iz različnih razlogov, ki vključujejo zaščito podnebja, pomanjkanje virov in učinkovitost njihove rabe, zanesljivost preskrbe z energijo, inovacije in konkurenčnost, hitro prehajajo na novo okolju prijazno gospodarstvo; je seznanjen na primer z obsežnostjo naložbenih programov za energetski prehod v državah, kot so ZDA, Kitajska in Južna Koreja; poziva Komisijo, naj preuči te programe, vključno s stopnjo njihove ambicioznosti, in naj oceni, kakšno je tveganje, da EU na tem področju izgubi vodilno vlogo;

| 52. | pozdravlja te mednarodne poteze in ponavlja, da mednarodno usklajeno delovanje pomaga reševati vprašanja selitve virov CO2 v zadevnih sektorjih, zlasti v energijsko intenzivnih panogah; poziva k sporazumu, s katerim bi industrijskim dejavnostim, ki proizvajajo veliko ogljikovih emisij, zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja te mednarodne poteze in ponavlja, da mednarodno usklajeno delovanje pomaga reševati vprašanja selitve virov CO2 v zadevnih sektorjih, zlasti v energijsko intenzivnih panogah; poziva k sporazumu, s katerim bi industrijskim dejavnostim, ki proizvajajo veliko ogljikovih emisij, zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni;

| 53. | je zaskrbljen, da je finančna in proračunska kriza, ki je prizadela večino industrijsko razvitih gospodarstev, zmanjšala pozornost, ki so jo vlade namenjale mednarodnim pogajanjem o podnebju v Durbanu; meni, da prizadevanje EU za preoblikovanje njenega gospodarstva ne sme opešati, da ne bi ogrozili delovnih mest in zlasti zelenih delovnih mest, ter da mora EU prepričati svoje partnerje po vsem svetu, vključno s Kitajsko in ZDA, da je zmanjševanje emisij izvedljivo brez izgube konkurenčnosti in delovnih mest, še zlasti če se izvaja skupno; |
| --- | --- |

53.

je zaskrbljen, da je finančna in proračunska kriza, ki je prizadela večino industrijsko razvitih gospodarstev, zmanjšala pozornost, ki so jo vlade namenjale mednarodnim pogajanjem o podnebju v Durbanu; meni, da prizadevanje EU za preoblikovanje njenega gospodarstva ne sme opešati, da ne bi ogrozili delovnih mest in zlasti zelenih delovnih mest, ter da mora EU prepričati svoje partnerje po vsem svetu, vključno s Kitajsko in ZDA, da je zmanjševanje emisij izvedljivo brez izgube konkurenčnosti in delovnih mest, še zlasti če se izvaja skupno;

| 54. | poudarja potrebo po nujnem razvoju in izvajanju celovite strategije surovin in virov, vključno z učinkovito rabo virov v vseh sektorjih gospodarstva, v razvitih državah in državah v razvoju, da bi tako dosegli dolgoročno trajnostno gospodarsko rast, ter poziva EU in njene države članice, naj vodijo z zgledi; poziva EU in njene države članice, naj podpirajo države v razvoju na nacionalni in lokalni ravni, in sicer tako, da jim omogočijo pridobitev strokovnih znanj o trajnostnem rudarstvu, povečani učinkovitosti rabe virov ter ponovni uporabi in recikliranju; |
| --- | --- |

54.

poudarja potrebo po nujnem razvoju in izvajanju celovite strategije surovin in virov, vključno z učinkovito rabo virov v vseh sektorjih gospodarstva, v razvitih državah in državah v razvoju, da bi tako dosegli dolgoročno trajnostno gospodarsko rast, ter poziva EU in njene države članice, naj vodijo z zgledi; poziva EU in njene države članice, naj podpirajo države v razvoju na nacionalni in lokalni ravni, in sicer tako, da jim omogočijo pridobitev strokovnih znanj o trajnostnem rudarstvu, povečani učinkovitosti rabe virov ter ponovni uporabi in recikliranju;

| 55. | meni, da lahko sektorski pristopi v povezavi z omejitvami za vse gospodarstvo v industrializiranih državah prispevajo k uskladitvi podnebnih ukrepov s konkurenčnostjo in gospodarsko rastjo; poudarja pomen sprejetja celovitega horizontalnega sektorskega pristopa za industrijske emisije kot dodane vrednosti v povezavi z mednarodnimi pogajanji in evropskimi cilji za emisije CO2; upa, da bi lahko bil tak pristop tudi del mednarodnega okvira za ukrepanje v zvezi s podnebjem po letu 2012; |
| --- | --- |

55.

meni, da lahko sektorski pristopi v povezavi z omejitvami za vse gospodarstvo v industrializiranih državah prispevajo k uskladitvi podnebnih ukrepov s konkurenčnostjo in gospodarsko rastjo; poudarja pomen sprejetja celovitega horizontalnega sektorskega pristopa za industrijske emisije kot dodane vrednosti v povezavi z mednarodnimi pogajanji in evropskimi cilji za emisije CO2; upa, da bi lahko bil tak pristop tudi del mednarodnega okvira za ukrepanje v zvezi s podnebjem po letu 2012;

| 56. | poudarja, da je mehanizem čistega razvoja zelo pomemben, da bo evropska industrija lahko dosegla zmanjšanje emisij in pospešila prenos tehnologije; ponavlja, da je treba mehanizem čistega razvoja reformirati tako, da bo zahteval strožjo kakovost projektov in s tem zagotavljal visok standard takih projektov, z zanesljivimi, preverljivimi in resničnimi dodatnimi zmanjšanji emisij, ki podpirajo tudi trajnosten razvoj v teh državah; meni, da bi moral biti prihodnji mehanizem čistega razvoja omejen na najmanj razvite države; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je mehanizem čistega razvoja zelo pomemben, da bo evropska industrija lahko dosegla zmanjšanje emisij in pospešila prenos tehnologije; ponavlja, da je treba mehanizem čistega razvoja reformirati tako, da bo zahteval strožjo kakovost projektov in s tem zagotavljal visok standard takih projektov, z zanesljivimi, preverljivimi in resničnimi dodatnimi zmanjšanji emisij, ki podpirajo tudi trajnosten razvoj v teh državah; meni, da bi moral biti prihodnji mehanizem čistega razvoja omejen na najmanj razvite države;

| 57. | ponavlja, da bi bil svetovni trg ogljika trdna podlaga za dosego znatnih zmanjšanj emisij in hkrati enakih pogojev za celotno industrijo; poziva EU in njene partnerje, naj v neposredni prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način spodbujanja povezav med sistemom EU za trgovanje z emisijami in drugimi sistemi trgovanja z emisijami, katerih namen je svetovni trg ogljika, kar bi zagotovilo bolj raznolike možnosti postopnega zmanjševanja, večji trg, večjo likvidnost, preglednost in, slednjič, učinkovitejše razporejanje virov; |
| --- | --- |

57.

ponavlja, da bi bil svetovni trg ogljika trdna podlaga za dosego znatnih zmanjšanj emisij in hkrati enakih pogojev za celotno industrijo; poziva EU in njene partnerje, naj v neposredni prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način spodbujanja povezav med sistemom EU za trgovanje z emisijami in drugimi sistemi trgovanja z emisijami, katerih namen je svetovni trg ogljika, kar bi zagotovilo bolj raznolike možnosti postopnega zmanjševanja, večji trg, večjo likvidnost, preglednost in, slednjič, učinkovitejše razporejanje virov;

Raziskave in tehnologija

| 58. | pozdravlja sklenitev sporazuma iz Cancuna o prilagoditvenem okviru za okrepitev prilagajanja na podnebne spremembe in o vzpostavitvi tehnološkega mehanizma, vključno z tehnološkim izvršnim odborom ter centrom in omrežjem za podnebne tehnologije, za okrepitev tehnološkega razvoja in prenosa ob iskanju ravnovesja med prilagajanjem in blažitvijo ter pravicami intelektualne lastnine, da bi ta mehanizem postal popolnoma operativen; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja sklenitev sporazuma iz Cancuna o prilagoditvenem okviru za okrepitev prilagajanja na podnebne spremembe in o vzpostavitvi tehnološkega mehanizma, vključno z tehnološkim izvršnim odborom ter centrom in omrežjem za podnebne tehnologije, za okrepitev tehnološkega razvoja in prenosa ob iskanju ravnovesja med prilagajanjem in blažitvijo ter pravicami intelektualne lastnine, da bi ta mehanizem postal popolnoma operativen;

| 59. | poudarja, da sta razvoj in uporaba prodornih tehnologij ključna za boj proti podnebnim spremembam, obenem pa tudi za prepričevanje partnerjev EU po vsem svetu o tem, da je zmanjševanje emisij izvedljivo tudi brez zmanjševanja konkurenčnosti in izgubljanja delovnih mest; poziva k mednarodni zavezi, da bi povečali naložbe s področja raziskav in razvoja v prodorne tehnologije v zadevnih sektorjih; meni, da je bistveno, da Evropa daje zgled z znatnim povečanjem izdatkov, namenjenih raziskavam podnebju prijaznih in energijsko učinkovitih industrijskih in energetskih tehnologij ter da bi morala Evropa razviti tesno znanstveno sodelovanje na tem področju z mednarodnimi partnerji, kot so države BRIK in Združene države Amerike; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da sta razvoj in uporaba prodornih tehnologij ključna za boj proti podnebnim spremembam, obenem pa tudi za prepričevanje partnerjev EU po vsem svetu o tem, da je zmanjševanje emisij izvedljivo tudi brez zmanjševanja konkurenčnosti in izgubljanja delovnih mest; poziva k mednarodni zavezi, da bi povečali naložbe s področja raziskav in razvoja v prodorne tehnologije v zadevnih sektorjih; meni, da je bistveno, da Evropa daje zgled z znatnim povečanjem izdatkov, namenjenih raziskavam podnebju prijaznih in energijsko učinkovitih industrijskih in energetskih tehnologij ter da bi morala Evropa razviti tesno znanstveno sodelovanje na tem področju z mednarodnimi partnerji, kot so države BRIK in Združene države Amerike;

| 60. | meni, da so inovacije ključne za ohranjanje globalnega segrevanja pod 2 °C, in ugotavlja, da je več načinov, kako jih spodbujati; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme za nagrajevanje vodilnih podjetij, ki se razlikujejo glede na njihovo zmogljivost sprožati inovacije ter prenašati in uporabljati tehnologije po vsem svetu; |
| --- | --- |

60.

meni, da so inovacije ključne za ohranjanje globalnega segrevanja pod 2 °C, in ugotavlja, da je več načinov, kako jih spodbujati; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme za nagrajevanje vodilnih podjetij, ki se razlikujejo glede na njihovo zmogljivost sprožati inovacije ter prenašati in uporabljati tehnologije po vsem svetu;

| 61. | poudarja pomen vzpostavitve tesnejšega sodelovanja med Evropo in najmanj razvitimi državami; zato poziva Komisijo, naj pravočasno pred začetkom konference v Durbanu predloži ideje za skupne programe raziskav na področju alternativnih virov energije in o načinu, kako lahko EU spodbuja sodelovanje v različnih industrijskih sektorjih med razvitimi državami in državami v razvoju, s posebnim poudarkom na Afriki; |
| --- | --- |

61.

poudarja pomen vzpostavitve tesnejšega sodelovanja med Evropo in najmanj razvitimi državami; zato poziva Komisijo, naj pravočasno pred začetkom konference v Durbanu predloži ideje za skupne programe raziskav na področju alternativnih virov energije in o načinu, kako lahko EU spodbuja sodelovanje v različnih industrijskih sektorjih med razvitimi državami in državami v razvoju, s posebnim poudarkom na Afriki;

| 62. | poziva k vzpostavitvi institucionalnega okvira, ki bi zajemal vse vidike razvoja in prenosa tehnologije, zlasti s posebnim poudarkom na tako imenovani ustrezni tehnologiji, oblikovani ob posebnem upoštevanju okoljskih, etičnih, kulturnih, socialnih, političnih in gospodarskih vidikov skupnosti, kateri je namenjena; poziva tudi k vzpostavitvi patentnih združenj, kjer so posamezni patenti v lasti različnih subjektov, na primer podjetij, univerz ali raziskovalnih inštitutov, na voljo drugim v skupnem združenju za proizvodnjo ali nadaljnjo raziskovalno dejavnost; poudarja tudi, da morajo imeti države v razvoju pravico do uporabe vseh prožnosti, ki izhajajo iz trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

62.

poziva k vzpostavitvi institucionalnega okvira, ki bi zajemal vse vidike razvoja in prenosa tehnologije, zlasti s posebnim poudarkom na tako imenovani ustrezni tehnologiji, oblikovani ob posebnem upoštevanju okoljskih, etičnih, kulturnih, socialnih, političnih in gospodarskih vidikov skupnosti, kateri je namenjena; poziva tudi k vzpostavitvi patentnih združenj, kjer so posamezni patenti v lasti različnih subjektov, na primer podjetij, univerz ali raziskovalnih inštitutov, na voljo drugim v skupnem združenju za proizvodnjo ali nadaljnjo raziskovalno dejavnost; poudarja tudi, da morajo imeti države v razvoju pravico do uporabe vseh prožnosti, ki izhajajo iz trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine;

| 63. | ugotavlja, da imajo mnoge države v razvoju ogromen potencial za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; poziva EU in njene države članice, naj v državah v razvoju izvajajo projekte obnovljivih virov energije ter zagotovijo tehnologijo, strokovno znanje in naložbe; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da imajo mnoge države v razvoju ogromen potencial za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; poziva EU in njene države članice, naj v državah v razvoju izvajajo projekte obnovljivih virov energije ter zagotovijo tehnologijo, strokovno znanje in naložbe;

| 64. | meni, da je treba za pravilno reševanje tega vprašanja opraviti ustrezne raziskave o selitvah zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

64.

meni, da je treba za pravilno reševanje tega vprašanja opraviti ustrezne raziskave o selitvah zaradi podnebnih sprememb;

Energija, energetska učinkovitost in učinkovitost virov

| 65. | obžaluje, da se možnosti varčevanja z energijo na mednarodni ravni in v EU ne obravnavajo ustrezno; poudarja, da varčevanje z energijo omogoča odpiranje delovnih mest, ekonomske prihranke in varnost preskrbe z energijo, konkurenčnost ter zmanjševanje emisij; poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih posveča več pozornosti varčevanju z energijo, tako v razpravah o prenosu tehnologije kot o razvojnih načrtih za države v razvoju ali finančni pomoči; |
| --- | --- |

65.

obžaluje, da se možnosti varčevanja z energijo na mednarodni ravni in v EU ne obravnavajo ustrezno; poudarja, da varčevanje z energijo omogoča odpiranje delovnih mest, ekonomske prihranke in varnost preskrbe z energijo, konkurenčnost ter zmanjševanje emisij; poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih posveča več pozornosti varčevanju z energijo, tako v razpravah o prenosu tehnologije kot o razvojnih načrtih za države v razvoju ali finančni pomoči;

| 66. | meni, da je za pogajanja o podnebju bistvenega pomena, da industrijsko razvite države izpolnijo svoje zaveze za financiranje, ki so jih sprejele v Københavnu in Cancunu; poziva k hitremu in mednarodno usklajenemu izvajanju cilja G-20 iz Pittsburgha o srednjeročni postopni odpravi neučinkovitih subvencij za fosilna goriva, kar bi izkazalo pomemben prispevek k varstvu podnebja in bi bilo posebej pomembno v sedanjem okviru javnega primanjkljaja v številnih državah; |
| --- | --- |

66.

meni, da je za pogajanja o podnebju bistvenega pomena, da industrijsko razvite države izpolnijo svoje zaveze za financiranje, ki so jih sprejele v Københavnu in Cancunu; poziva k hitremu in mednarodno usklajenemu izvajanju cilja G-20 iz Pittsburgha o srednjeročni postopni odpravi neučinkovitih subvencij za fosilna goriva, kar bi izkazalo pomemben prispevek k varstvu podnebja in bi bilo posebej pomembno v sedanjem okviru javnega primanjkljaja v številnih državah;

| 67. | poudarja, da po ocenah 2 milijardi ljudi po vsem svetu še vedno nima dostopa do trajnostne in cenovno dostopne energije; poudarja potrebo po obravnavanju vprašanja pomanjkanja energije (revščine zaradi energije) v skladu s cilji podnebne politike; ugotavlja, da so na voljo energetske tehnologije, ki služijo tako globalnemu varstvu okolja kot lokalnim razvojnim potrebam; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da po ocenah 2 milijardi ljudi po vsem svetu še vedno nima dostopa do trajnostne in cenovno dostopne energije; poudarja potrebo po obravnavanju vprašanja pomanjkanja energije (revščine zaradi energije) v skladu s cilji podnebne politike; ugotavlja, da so na voljo energetske tehnologije, ki služijo tako globalnemu varstvu okolja kot lokalnim razvojnim potrebam;

| 68. | meni, da bi morala Evropa podpreti prizadevanja Južne Afrike, da bi afriškim državam omogočila poiskati partnerje in financiranje za naložbe v obnovljive vire energije in zelene tehnologije; |
| --- | --- |

68.

meni, da bi morala Evropa podpreti prizadevanja Južne Afrike, da bi afriškim državam omogočila poiskati partnerje in financiranje za naložbe v obnovljive vire energije in zelene tehnologije;

Uporaba zemljišč, sprememba namembnosti zemljišč in gozdarstvo (LULUCF)

| 69. | poziva k sporazumu v Durbanu o strogih pravilih glede rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva, ki bodo krepila raven ambicij pogodbenic iz Priloge I in bodo oblikovana tako, da bodo zagotovila zmanjšanje emisij iz gozdarstva in rabe zemljišč, zahtevala, da bodo pogodbenice iz Priloge I odgovorne za vsako povečanje emisij zaradi rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva, ter bodo skladna z obstoječimi zavezami partneric za varstvo in povečanje ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov, da se zagotovi okoljska neoporečnost prispevkov sektorja k zmanjšanju emisij; poziva, naj se poleg temeljitega obračunavanja LULUCF opredelijo politični ukrepi za priznavanje vrednosti skladiščenja ogljika v pridelanih lesnih izdelkih; |
| --- | --- |

69.

poziva k sporazumu v Durbanu o strogih pravilih glede rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva, ki bodo krepila raven ambicij pogodbenic iz Priloge I in bodo oblikovana tako, da bodo zagotovila zmanjšanje emisij iz gozdarstva in rabe zemljišč, zahtevala, da bodo pogodbenice iz Priloge I odgovorne za vsako povečanje emisij zaradi rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva, ter bodo skladna z obstoječimi zavezami partneric za varstvo in povečanje ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov, da se zagotovi okoljska neoporečnost prispevkov sektorja k zmanjšanju emisij; poziva, naj se poleg temeljitega obračunavanja LULUCF opredelijo politični ukrepi za priznavanje vrednosti skladiščenja ogljika v pridelanih lesnih izdelkih;

| 70. | meni, da se mora poročanje o uporabi zemljišč, spremembi namembnosti zemljišč in gozdarstvu (LULUCF) sklicevati na določeno preteklo izhodiščno leto/obdobje ter se mora uporabljati v okviru Kjotskega protokola in v okviru konvencije; |
| --- | --- |

70.

meni, da se mora poročanje o uporabi zemljišč, spremembi namembnosti zemljišč in gozdarstvu (LULUCF) sklicevati na določeno preteklo izhodiščno leto/obdobje ter se mora uporabljati v okviru Kjotskega protokola in v okviru konvencije;

| 71. | v zvezi s tem poziva k obvezni vključitvi emisij (odstranjevanja in izpustov) iz upravljanja z gozdovi v zaveze pogodbenic iz Priloge I za zmanjšanje iz naslova LULUCF po letu 2012; |
| --- | --- |

71.

v zvezi s tem poziva k obvezni vključitvi emisij (odstranjevanja in izpustov) iz upravljanja z gozdovi v zaveze pogodbenic iz Priloge I za zmanjšanje iz naslova LULUCF po letu 2012;

| 72. | poziva Komisijo, države članice in vse pogodbenice, naj sodelujejo v subsidiarnem organu za znanstveno in tehnološko svetovanje ter v drugih mednarodnih forumih za oblikovanje nove opredelitve gozdov ZN na osnovi biomov, ki bo izražala številne razlike v biotski raznovrstnosti ter vsebnosti ogljika različnih biomov, hkrati pa bo jasno ločevala med avtohtonimi gozdovi in tistimi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in neavtohtone vrste; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, države članice in vse pogodbenice, naj sodelujejo v subsidiarnem organu za znanstveno in tehnološko svetovanje ter v drugih mednarodnih forumih za oblikovanje nove opredelitve gozdov ZN na osnovi biomov, ki bo izražala številne razlike v biotski raznovrstnosti ter vsebnosti ogljika različnih biomov, hkrati pa bo jasno ločevala med avtohtonimi gozdovi in tistimi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in neavtohtone vrste;

| 73. | izraža zaskrbljenost zaradi predpostavke o ogljični nevtralnosti biomase, uporabljane za energetske namene, ki se uporablja v računovodstvu na podlagi okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; poziva k določitvi novih in trdnejših računovodskih pravil, ki bodo izražala dejanski potencial bioenergije za prihranek toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

73.

izraža zaskrbljenost zaradi predpostavke o ogljični nevtralnosti biomase, uporabljane za energetske namene, ki se uporablja v računovodstvu na podlagi okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; poziva k določitvi novih in trdnejših računovodskih pravil, ki bodo izražala dejanski potencial bioenergije za prihranek toplogrednih plinov;

| 74. | spodbuja ustanovitev sklada za nagrajevanje ali zagotavljanje spodbud za zmanjšanje emisij s trajnostnim gospodarjenjem z zemljišči – z ohranjanjem gozdov, trajnim gospodarjenjem z gozdovi, preprečevanjem krčenja gozdov, pogozdovanjem in trajnostnim kmetijstvom; |
| --- | --- |

74.

spodbuja ustanovitev sklada za nagrajevanje ali zagotavljanje spodbud za zmanjšanje emisij s trajnostnim gospodarjenjem z zemljišči – z ohranjanjem gozdov, trajnim gospodarjenjem z gozdovi, preprečevanjem krčenja gozdov, pogozdovanjem in trajnostnim kmetijstvom;

| 75. | poudarja, da je treba za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov preiti z ozkega procesa ocene kroženja ogljika v gozdovih k širšemu pristopu, ki bi zajemal opredelitev posrednih in neposrednih dejavnikov krčenja gozdov ter temeljil na postopku posvetovanja, podobnega tistemu v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da je treba za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov preiti z ozkega procesa ocene kroženja ogljika v gozdovih k širšemu pristopu, ki bi zajemal opredelitev posrednih in neposrednih dejavnikov krčenja gozdov ter temeljil na postopku posvetovanja, podobnega tistemu v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu;

Zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov

| 76. | priznava potrebo po pravni varnosti v mehanizmu dolgoročnega financiranja ukrepov REDD+; poziva konferenco pogodbenic, naj opredeli mehanizem, ki bo mobiliziral nadaljnja finančna sredstva za ukrepe REDD+ iz javnih in zasebnih virov; |
| --- | --- |

76.

priznava potrebo po pravni varnosti v mehanizmu dolgoročnega financiranja ukrepov REDD+; poziva konferenco pogodbenic, naj opredeli mehanizem, ki bo mobiliziral nadaljnja finančna sredstva za ukrepe REDD+ iz javnih in zasebnih virov;

| 77. | poudarja, da si je potrebno na COP 17 nadalje prizadevati za izvajanje REDD+ (zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov) ter da je potrebno obravnavati morebitne pomanjkljivosti, zlasti glede dolgoročnega financiranja ter trdnih in preglednih sistemov spremljanja stanja gozdov, pa tudi učinkovitega posvetovanja z udeleženimi stranmi ter domorodnimi in lokalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da si je potrebno na COP 17 nadalje prizadevati za izvajanje REDD+ (zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov) ter da je potrebno obravnavati morebitne pomanjkljivosti, zlasti glede dolgoročnega financiranja ter trdnih in preglednih sistemov spremljanja stanja gozdov, pa tudi učinkovitega posvetovanja z udeleženimi stranmi ter domorodnimi in lokalnimi skupnostmi;

| 78. | poudarja, da bi morala zasnova mehanizma REDD+ zagotoviti znatne koristi za biotsko raznovrstnost in bistvene ekosistemske storitve, ki presegajo ublažitev podnebnih sprememb, ter prispevati h krepitvi pravic in izboljšanju možnosti preživetja ljudi, ki so odvisni od gozdov, predvsem pa domorodnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da bi morala zasnova mehanizma REDD+ zagotoviti znatne koristi za biotsko raznovrstnost in bistvene ekosistemske storitve, ki presegajo ublažitev podnebnih sprememb, ter prispevati h krepitvi pravic in izboljšanju možnosti preživetja ljudi, ki so odvisni od gozdov, predvsem pa domorodnih in lokalnih skupnosti;

| 79. | meni, da bi moral finančni mehanizem za REDD+ temeljiti na merilih uspešnosti, tudi glede gospodarjenja z gozdovi, ter upoštevati cilje strateškega načrta za biotsko raznovrstnost (2011), sprejete na desetem srečanju konference pogodbenic (COP 10) konvencije o biotski raznovrstnosti v Nagoji; |
| --- | --- |

79.

meni, da bi moral finančni mehanizem za REDD+ temeljiti na merilih uspešnosti, tudi glede gospodarjenja z gozdovi, ter upoštevati cilje strateškega načrta za biotsko raznovrstnost (2011), sprejete na desetem srečanju konference pogodbenic (COP 10) konvencije o biotski raznovrstnosti v Nagoji;

| 80. | poudarja potrebo po pospešitvi javnega financiranja ukrepov REDD+, ki temeljijo na uspešnosti, z nagrajevanjem zmanjševanja krčenja gozdov glede na nacionalne osnove, da se bruto krčenje tropskih gozdov zaustavi najpozneje do leta 2020; |
| --- | --- |

80.

poudarja potrebo po pospešitvi javnega financiranja ukrepov REDD+, ki temeljijo na uspešnosti, z nagrajevanjem zmanjševanja krčenja gozdov glede na nacionalne osnove, da se bruto krčenje tropskih gozdov zaustavi najpozneje do leta 2020;

| 81. | obžaluje, da financiranje ukrepov REDD temelji na tako široki opredelitvi gozdov, da lahko vključuje tudi enovrstne plantaže tujerodnih vrst; meni, da lahko ta opredelitev povzroči neprimerno spodbudo za preusmeritev sredstev od prepotrebnega varstva starih in prastarih gozdov k novim komercialnim plantažam in od inoviranja; |
| --- | --- |

81.

obžaluje, da financiranje ukrepov REDD temelji na tako široki opredelitvi gozdov, da lahko vključuje tudi enovrstne plantaže tujerodnih vrst; meni, da lahko ta opredelitev povzroči neprimerno spodbudo za preusmeritev sredstev od prepotrebnega varstva starih in prastarih gozdov k novim komercialnim plantažam in od inoviranja;

| 82. | Unijo tudi poziva, naj poskrbi, da bodo v mehanizmu za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju (REDD+) predvideni zaščitni ukrepi, zato da ne bodo kršene pravice ljudi, ki živijo v gozdovih, in da bo učinkovito ustavljeno krčenje gozdov; zlasti poudarja, da mehanizem REDD+ ne bi smel ogrožati dosedanjega napredka, doseženega v okviru akcijskega načrta za uveljavljanje zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT), zlasti glede gospodarjenja z gozdovi, ter pojasnitve in priznavanja tradicionalnih zemljiških pravic; |
| --- | --- |

82.

Unijo tudi poziva, naj poskrbi, da bodo v mehanizmu za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju (REDD+) predvideni zaščitni ukrepi, zato da ne bodo kršene pravice ljudi, ki živijo v gozdovih, in da bo učinkovito ustavljeno krčenje gozdov; zlasti poudarja, da mehanizem REDD+ ne bi smel ogrožati dosedanjega napredka, doseženega v okviru akcijskega načrta za uveljavljanje zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT), zlasti glede gospodarjenja z gozdovi, ter pojasnitve in priznavanja tradicionalnih zemljiških pravic;

Pomorski in mednarodni letalski promet

| 83. | pozdravlja nedavni napredek Mednarodne pomorske organizacije pri uvedbi obveznih ukrepov za energetsko učinkovitost za mednarodno plovbo, ugotavlja pa, da je to zgolj prvi korak; poziva EU, naj si prizadeva za ambiciozne cilje za zmanjševanje emisij v ladijskem prometu, da bi spodbudila nadaljnji napredek v Mednarodni pomorski organizaciji pri sprejemanju vseh potrebnih ukrepov za svetovno zavezujoče zmanjšanje emisij iz pomorskega prometa v okviru UNFCCC; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja nedavni napredek Mednarodne pomorske organizacije pri uvedbi obveznih ukrepov za energetsko učinkovitost za mednarodno plovbo, ugotavlja pa, da je to zgolj prvi korak; poziva EU, naj si prizadeva za ambiciozne cilje za zmanjševanje emisij v ladijskem prometu, da bi spodbudila nadaljnji napredek v Mednarodni pomorski organizaciji pri sprejemanju vseh potrebnih ukrepov za svetovno zavezujoče zmanjšanje emisij iz pomorskega prometa v okviru UNFCCC;

| 84. | želi poudariti, da se bodo zaradi rasti ladijskega prometa emisije iz pomorskega prometa povečevale kljub tem ukrepom, saj se slednji uporabljajo samo za nove ladje; zato meni, da bi bilo treba v zvezi s tem poudariti nove alternativne pristope (to je določanje cen emisij ogljika, spodbujanje tehnološko usmerjenih ukrepov tudi za obstoječe ladje); |
| --- | --- |

84.

želi poudariti, da se bodo zaradi rasti ladijskega prometa emisije iz pomorskega prometa povečevale kljub tem ukrepom, saj se slednji uporabljajo samo za nove ladje; zato meni, da bi bilo treba v zvezi s tem poudariti nove alternativne pristope (to je določanje cen emisij ogljika, spodbujanje tehnološko usmerjenih ukrepov tudi za obstoječe ladje);

| 85. | poziva EU, naj zagotovi, da se pri mednarodnem sporazumu upošteva celoten vpliv letalstva v obliki zavezujočih ciljev zmanjšanja za letalstvo, ter poziva vse akterje, naj zagotovijo, da bodo ti cilji podprti s strukturami za izvajanje; meni, da je razrešitev tega vprašanja vedno nujnejša, in podpira vključitev letalstva v evropski sistem trgovanja z emisijami; |
| --- | --- |

85.

poziva EU, naj zagotovi, da se pri mednarodnem sporazumu upošteva celoten vpliv letalstva v obliki zavezujočih ciljev zmanjšanja za letalstvo, ter poziva vse akterje, naj zagotovijo, da bodo ti cilji podprti s strukturami za izvajanje; meni, da je razrešitev tega vprašanja vedno nujnejša, in podpira vključitev letalstva v evropski sistem trgovanja z emisijami;

| 86. | priznava načelo "skupne, a različne odgovornosti" in priporoča uvedbo mednarodnih instrumentov s cilji globalnega zmanjševanja emisij za omejevanje vpliva mednarodnega letalstva in pomorskega prometa; |
| --- | --- |

86.

priznava načelo "skupne, a različne odgovornosti" in priporoča uvedbo mednarodnih instrumentov s cilji globalnega zmanjševanja emisij za omejevanje vpliva mednarodnega letalstva in pomorskega prometa;

Delegacija Evropskega parlamenta

| 87. | meni, da ima delegacija EU bistveno vlogo v pogajanjih o spremembah podnebja in da je zato nesprejemljivo, da poslanci Evropskega parlamenta na prejšnjih konferencah pogodbenic niso mogli sodelovati na usklajevalnih sestankih EU; pričakuje, da bodo na usklajevalnih sestankih v Durbanu lahko sodelovali vsaj predsedniki delegacije Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

87.

meni, da ima delegacija EU bistveno vlogo v pogajanjih o spremembah podnebja in da je zato nesprejemljivo, da poslanci Evropskega parlamenta na prejšnjih konferencah pogodbenic niso mogli sodelovati na usklajevalnih sestankih EU; pričakuje, da bodo na usklajevalnih sestankih v Durbanu lahko sodelovali vsaj predsedniki delegacije Evropskega parlamenta;

| 88. | ugotavlja, da mora Komisija v skladu z okvirnim sporazumom, ki sta ga sklenila Komisija in Parlament novembra 2010, poenostaviti vključitev poslancev kot opazovalcev v delegacijah Unije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih; opozarja, da mora v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 218 PDEU) sporazume med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami odobriti Parlament; |
| --- | --- |

88.

ugotavlja, da mora Komisija v skladu z okvirnim sporazumom, ki sta ga sklenila Komisija in Parlament novembra 2010, poenostaviti vključitev poslancev kot opazovalcev v delegacijah Unije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih; opozarja, da mora v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 218 PDEU) sporazume med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami odobriti Parlament;

| 89. | opozarja na obveznost podpisnic UNFCCC, da spodbujajo najširše sodelovanje v procesu UNFCCC, tudi sodelovanje nevladnih organizacij; poziva, naj na pogajanjih COP 17 sodeluje mednarodni forum staroselcev, saj nanje še posebej vplivajo podnebne spremembe in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

89.

opozarja na obveznost podpisnic UNFCCC, da spodbujajo najširše sodelovanje v procesu UNFCCC, tudi sodelovanje nevladnih organizacij; poziva, naj na pogajanjih COP 17 sodeluje mednarodni forum staroselcev, saj nanje še posebej vplivajo podnebne spremembe in prilagajanje nanje;

*

* *

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

90.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU.

---

(1)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

(2)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 1.

(3)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 25.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0442.

(5)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

(6)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 115.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0226.

(9)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/97

---

Sreda, 16. november 2011Poročilo o odgovornosti na področju financiranja za razvoj

P7_TA(2011)0505

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o poročilu o odgovornosti na področju financiranja za razvoj

2013/C 153 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju vrhunskih srečanj skupine G-20 v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009, v Londonu 2. aprila 2009, v Torontu 26. in 27. junija 2010 ter v Seulu 11. in 12. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskih srečanj skupine G-20 v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009, v Londonu 2. aprila 2009, v Torontu 26. in 27. junija 2010 ter v Seulu 11. in 12. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju vrhunskih srečanj skupine G-8 v L’Aquili (Italija) od 8. do 10. julija 2009, v Deauvillu (Francija) 26. in 27. maja 2011 in v Muskoki (Kanada) 26. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskih srečanj skupine G-8 v L’Aquili (Italija) od 8. do 10. julija 2009, v Deauvillu (Francija) 26. in 27. maja 2011 in v Muskoki (Kanada) 26. junija 2010,

| — | ob upoštevanju soglasja iz Monterreya in Deklaracije iz Dohe, ki sta bila sprejeta na mednarodnih konferencah o financiranju za razvoj v Monterreyu (Mehika) od 18. do 22. marca 2002 oziroma v Dohi (Katar) od 29. novembra do 2. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Monterreya in Deklaracije iz Dohe, ki sta bila sprejeta na mednarodnih konferencah o financiranju za razvoj v Monterreyu (Mehika) od 18. do 22. marca 2002 oziroma v Dohi (Katar) od 29. novembra do 2. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) in Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) in Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in "novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus" (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in "novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus" (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o ukrepih po konferenci iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju razvoja (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (8),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so države članice lani dale le 0,43 % svojega BND za uradno razvojno pomoč, čeprav so se glede razvojnih ciljev tisočletja obvezale, da bodo do leta 2015 dale 0,7 % BND z vmesnim ciljem 0,56 % leta 2010; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice lani dale le 0,43 % svojega BND za uradno razvojno pomoč, čeprav so se glede razvojnih ciljev tisočletja obvezale, da bodo do leta 2015 dale 0,7 % BND z vmesnim ciljem 0,56 % leta 2010;

| B. | ker je 15 držav članic za leto 2009 ali 2010 znižalo svoj proračun za pomoč; |
| --- | --- |

B.

ker je 15 držav članic za leto 2009 ali 2010 znižalo svoj proračun za pomoč;

| C. | ker so se države članice leta 2005 obvezale, da bodo namenile 50 % vse nove pomoči podsaharski Afriki, vendar so dejansko zagotovile le polovico te vsote, in ker niso uresničile niti svoje zaveze glede 0,15 % BND za najmanj razvite države do leta 2010; |
| --- | --- |

C.

ker so se države članice leta 2005 obvezale, da bodo namenile 50 % vse nove pomoči podsaharski Afriki, vendar so dejansko zagotovile le polovico te vsote, in ker niso uresničile niti svoje zaveze glede 0,15 % BND za najmanj razvite države do leta 2010;

| D. | ker se tovrstne obveze nanašajo na odstotni delež BND, kar v času recesije pomeni dejansko zmanjšanje, je gospodarska kriza slab izgovor za sorazmerno zmanjševanje proračuna za pomoč; |
| --- | --- |

D.

ker se tovrstne obveze nanašajo na odstotni delež BND, kar v času recesije pomeni dejansko zmanjšanje, je gospodarska kriza slab izgovor za sorazmerno zmanjševanje proračuna za pomoč;

| E. | ker neizpolnjevanje obvez glede pomoči močno slabi zaupanje v EU in škodi njeni verodostojnosti pri partnerjih v državah v razvoju, medtem ko bi bilo spoštovanje teh obvez močno in jasno sporočilo revnim narodom in drugim donatorjem; |
| --- | --- |

E.

ker neizpolnjevanje obvez glede pomoči močno slabi zaupanje v EU in škodi njeni verodostojnosti pri partnerjih v državah v razvoju, medtem ko bi bilo spoštovanje teh obvez močno in jasno sporočilo revnim narodom in drugim donatorjem;

| F. | ker slabo davčno upravljanje v gospodarstvu držav v razvoju onemogoča pravično porazdelitev bogastva, vladam jemlje sredstva in ovira izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

F.

ker slabo davčno upravljanje v gospodarstvu držav v razvoju onemogoča pravično porazdelitev bogastva, vladam jemlje sredstva in ovira izkoreninjenje revščine;

| G. | ker nezakoniti tokovi kapitala iz držav v razvoju po ocenah znašajo desetkrat toliko kot svetovna razvojna pomoč; |
| --- | --- |

G.

ker nezakoniti tokovi kapitala iz držav v razvoju po ocenah znašajo desetkrat toliko kot svetovna razvojna pomoč;

| H. | ker inovativni mehanizmi financiranja sedaj predstavljajo samo 3 % razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

H.

ker inovativni mehanizmi financiranja sedaj predstavljajo samo 3 % razvojne pomoči EU;

| I. | ker lahko programi v korist revnim za izboljšanje dostopa do finančnih storitev, na primer programov mikrofinanciranja, izredno pomagajo malim kmetom, zlasti ženskam, pri doseganju samooskrbe s hrano in prehranske varnosti; |
| --- | --- |

I.

ker lahko programi v korist revnim za izboljšanje dostopa do finančnih storitev, na primer programov mikrofinanciranja, izredno pomagajo malim kmetom, zlasti ženskam, pri doseganju samooskrbe s hrano in prehranske varnosti;

| J. | ker nakazila priseljencev v države v razvoju presegajo svetovne proračune za pomoč in ker kljub obvezi EU leta 2008, da bo zmanjšala stroške za tovrstna nakazila, na tem področju skoraj ni bilo sprememb; |
| --- | --- |

J.

ker nakazila priseljencev v države v razvoju presegajo svetovne proračune za pomoč in ker kljub obvezi EU leta 2008, da bo zmanjšala stroške za tovrstna nakazila, na tem področju skoraj ni bilo sprememb;

| K. | ker je pomoč EU za trgovino leta 2009 znašala 10,5 milijarde EUR, medtem ko je pomoč, povezana s trgovino znašala 3 milijarde EUR, kar je veliko več od zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

K.

ker je pomoč EU za trgovino leta 2009 znašala 10,5 milijarde EUR, medtem ko je pomoč, povezana s trgovino znašala 3 milijarde EUR, kar je veliko več od zastavljenih ciljev;

| L. | ker je v členu 208 PDEU določeno, da "Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju"; |
| --- | --- |

L.

ker je v členu 208 PDEU določeno, da "Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju";

| M. | ker je kriza zlasti prizadela države v razvoju, še posebej najmanj razvite države, kar je povzročilo ponovno naraščanje dolgov; |
| --- | --- |

M.

ker je kriza zlasti prizadela države v razvoju, še posebej najmanj razvite države, kar je povzročilo ponovno naraščanje dolgov;

| N. | ker je EU leta 2009 zagotovila 2,3 milijarde EUR za financiranje hitrega začetka izvajanja podnebnih ukrepov za države v razvoju; |
| --- | --- |

N.

ker je EU leta 2009 zagotovila 2,3 milijarde EUR za financiranje hitrega začetka izvajanja podnebnih ukrepov za države v razvoju;

| O. | ker se je EU zavezala, da bodo sredstva za financiranje podnebnih ukrepov "nova in dodatna"; |
| --- | --- |

O.

ker se je EU zavezala, da bodo sredstva za financiranje podnebnih ukrepov "nova in dodatna";

| P. | ker se za neučinkovito pomoč vsako leto porabi 6 milijard EUR javnega denarja; |
| --- | --- |

P.

ker se za neučinkovito pomoč vsako leto porabi 6 milijard EUR javnega denarja;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o poročilu EU o odgovornosti na področju financiranja za razvoj za leto 2011, saj je izredno uporabno za preglednost in medsebojni pregled; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o poročilu EU o odgovornosti na področju financiranja za razvoj za leto 2011, saj je izredno uporabno za preglednost in medsebojni pregled;

Razvojna pomoč

| 2. | priznava večanje pritiska na nacionalne proračune zaradi finančne in gospodarske krize; vendar meni, da bo treba za doseganje cilja izkoreninjenja revščine predvsem spremeniti politiko v industrializiranih državah in državah v razvoju, da se odpravijo strukturni vzroki revščine; |
| --- | --- |

2.

priznava večanje pritiska na nacionalne proračune zaradi finančne in gospodarske krize; vendar meni, da bo treba za doseganje cilja izkoreninjenja revščine predvsem spremeniti politiko v industrializiranih državah in državah v razvoju, da se odpravijo strukturni vzroki revščine;

| 3. | ponovno poudarja svojo globoko skrb glede dejstva, da tuji vlagatelji z vladno podporo odkupujejo kmetijska zemljišča, zlasti v Afriki, kar bo ogrozilo lokalno prehransko varnost; poziva Komisijo, naj problematiko prilaščanja zemlje vključi v dialog o politikah z državami v razvoju, da bi skladnost politike postala temelj razvojnega sodelovanja na nacionalni in mednarodni ravni ter da se preprečita razlastitev malih kmetov in netrajnostna raba zemljišč in vode; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja svojo globoko skrb glede dejstva, da tuji vlagatelji z vladno podporo odkupujejo kmetijska zemljišča, zlasti v Afriki, kar bo ogrozilo lokalno prehransko varnost; poziva Komisijo, naj problematiko prilaščanja zemlje vključi v dialog o politikah z državami v razvoju, da bi skladnost politike postala temelj razvojnega sodelovanja na nacionalni in mednarodni ravni ter da se preprečita razlastitev malih kmetov in netrajnostna raba zemljišč in vode;

| 4. | izraža pohvalo EU in državam članicam, da so kljub krizi še vedno največji svetovni donator uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

4.

izraža pohvalo EU in državam članicam, da so kljub krizi še vedno največji svetovni donator uradne razvojne pomoči;

| 5. | pozdravlja nedavno obnovljeno obvezo držav članic, da bodo izpolnile svoje obveze glede uradne razvojne pomoči, zlasti cilj 0,7 % BND; se strinja s Svetom, da samo uradna razvojna pomoč ne bo dovolj za izkoreninjenje svetovne revščine; meni, da bi si morala razvojna politika EU prizadevati za odpravo strukturnih ovir za cilj izkoreninjenja revščine, in sicer z izvajanjem skladnosti politike za razvoj v politikah EU na področju kmetijstva, trgovine, naložb, davčnih oazah, dostopa do surovih in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nedavno obnovljeno obvezo držav članic, da bodo izpolnile svoje obveze glede uradne razvojne pomoči, zlasti cilj 0,7 % BND; se strinja s Svetom, da samo uradna razvojna pomoč ne bo dovolj za izkoreninjenje svetovne revščine; meni, da bi si morala razvojna politika EU prizadevati za odpravo strukturnih ovir za cilj izkoreninjenja revščine, in sicer z izvajanjem skladnosti politike za razvoj v politikah EU na področju kmetijstva, trgovine, naložb, davčnih oazah, dostopa do surovih in podnebnih sprememb;

| 6. | vendar izraža globoko skrb glede dejstva, da je EU v letu 2010 izplačala približno 15 milijard EUR uradne razvojne pomoči manj, kot je načrtovala, da bo morala za doseganje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 podvojiti sredstva pomoči, da ji ni uspelo bistveno povečati pomoči za Afriko in najmanj razvite države, čeprav se je obvezala, da bo to storila, in da je več držav članic v letih 2009 in 2010 znižalo svoje proračune za pomoč, dodatna znižanja pa se načrtujejo v letu 2011 in kasneje; |
| --- | --- |

6.

vendar izraža globoko skrb glede dejstva, da je EU v letu 2010 izplačala približno 15 milijard EUR uradne razvojne pomoči manj, kot je načrtovala, da bo morala za doseganje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 podvojiti sredstva pomoči, da ji ni uspelo bistveno povečati pomoči za Afriko in najmanj razvite države, čeprav se je obvezala, da bo to storila, in da je več držav članic v letih 2009 in 2010 znižalo svoje proračune za pomoč, dodatna znižanja pa se načrtujejo v letu 2011 in kasneje;

| 7. | poudarja velik pomen prispevka dobro upravljane pomoči k trajnostnemu razvoju na področju zdravstva, izobraževanja, enakosti spolov, biotske raznovrstnosti in na mnogih drugih področjih; |
| --- | --- |

7.

poudarja velik pomen prispevka dobro upravljane pomoči k trajnostnemu razvoju na področju zdravstva, izobraževanja, enakosti spolov, biotske raznovrstnosti in na mnogih drugih področjih;

| 8. | zato vse države članice poziva, naj hitro sprejmejo ukrepe, da bodo lahko izpolnile svojo obvezo in dale 0,7 % BND ter spoštovale svojo posebno obvezo Afriki in najmanj razvitim državam, in priporoča popolnoma pregledne, obvezujoče in večletne ukrepe, vključno z zakonodajo; |
| --- | --- |

8.

zato vse države članice poziva, naj hitro sprejmejo ukrepe, da bodo lahko izpolnile svojo obvezo in dale 0,7 % BND ter spoštovale svojo posebno obvezo Afriki in najmanj razvitim državam, in priporoča popolnoma pregledne, obvezujoče in večletne ukrepe, vključno z zakonodajo;

Drugi vidiki financiranja razvoja

| 9. | se strinja s stališčem Sveta in Komisije, da je za trajnostni razvoj bistvena uporaba domačih virov v državah partnericah; poziva donatorje EU, naj bo krepitev zmogljivosti na tem področju njihova prednostna naloga, zlasti za okrepljene davčne sisteme in boljše davčno upravljanje, ter naj pospešijo prizadevanja po vsem svetu za spodbujanje preglednosti na davčnem področju in poročanja po posameznih državah ter za boj proti davčnim utajam in nezakonitemu begu kapitala, po potrebi z zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

se strinja s stališčem Sveta in Komisije, da je za trajnostni razvoj bistvena uporaba domačih virov v državah partnericah; poziva donatorje EU, naj bo krepitev zmogljivosti na tem področju njihova prednostna naloga, zlasti za okrepljene davčne sisteme in boljše davčno upravljanje, ter naj pospešijo prizadevanja po vsem svetu za spodbujanje preglednosti na davčnem področju in poročanja po posameznih državah ter za boj proti davčnim utajam in nezakonitemu begu kapitala, po potrebi z zakonodajo;

| 10. | poziva Komisijo, naj kot prednostno nalogo v svojo razvojno politiko vključi bolj proti zlorabi davčnih oaz, utaji davkov in nezakonitemu begu kapitala; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj kot prednostno nalogo v svojo razvojno politiko vključi bolj proti zlorabi davčnih oaz, utaji davkov in nezakonitemu begu kapitala;

| 11. | poziva države članice, naj dodatno okrepijo podporo za pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji, ter poziva Komisijo, naj hitro predlaga zakonodajo EU, ki bo glede cilja zagotavljanja, da ekstraktivna industrija v državah v razvoju pravilno plačuje davke in da njena proizvodnja izpolnjuje družbene in okoljske standarde v skladu z ustreznimi zahtevami po primerni skrbnosti, vsaj enakovredna zakonodaji ZDA; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj dodatno okrepijo podporo za pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji, ter poziva Komisijo, naj hitro predlaga zakonodajo EU, ki bo glede cilja zagotavljanja, da ekstraktivna industrija v državah v razvoju pravilno plačuje davke in da njena proizvodnja izpolnjuje družbene in okoljske standarde v skladu z ustreznimi zahtevami po primerni skrbnosti, vsaj enakovredna zakonodaji ZDA;

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj sprostijo vire mednarodnega financiranja razvoja poleg uradne razvojne pomoči, med drugim z:






  — | uvedbo inovativnih dajatev, na primer davka na finančne transakcije, za financiranje svetovnih javnih dobrih, vključno z razvojno pomočjo; |
| --- | --- | --- |

12.

poziva EU in njene države članice, naj sprostijo vire mednarodnega financiranja razvoja poleg uradne razvojne pomoči, med drugim z:

—

uvedbo inovativnih dajatev, na primer davka na finančne transakcije, za financiranje svetovnih javnih dobrih, vključno z razvojno pomočjo;

| — | znatnim zmanjšanjem stroškov za denarna nakazila; |
| --- | --- |

—

znatnim zmanjšanjem stroškov za denarna nakazila;

| — | s pospešenim združevanjem nepovratnih sredstev EU in posojil EIB, ne da bi se zaradi tega zmanjšala sredstva za pomoč; |
| --- | --- |

—

s pospešenim združevanjem nepovratnih sredstev EU in posojil EIB, ne da bi se zaradi tega zmanjšala sredstva za pomoč;

| — | podpornimi shemami za boljši dostop do finančnih storitev v državah v razvoju, kot so sheme mikrofinaciranja; |
| --- | --- |

—

podpornimi shemami za boljši dostop do finančnih storitev v državah v razvoju, kot so sheme mikrofinaciranja;

| 13. | pozdravlja pomembno in čedalje večjo podporo EU pomoči za trgovino in pomoči, povezani s trgovino; pričakuje, da bodo imele najmanj razvite države v prihodnosti več koristi od tovrstne podpore; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pomembno in čedalje večjo podporo EU pomoči za trgovino in pomoči, povezani s trgovino; pričakuje, da bodo imele najmanj razvite države v prihodnosti več koristi od tovrstne podpore;

| 14. | opozarja, da morajo biti trgovinske politike EU, pa tudi druge politike, na primer na področju kmetijstva, ribištva, migracij in varnosti, po Lizbonski pogodbi skladne s cilji razvojne politike EU, in poziva k izvajanju skladnosti politike za razvoj (člen 208 Lizbonske pogodbe) za odpravo strukturnih ovir za izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da morajo biti trgovinske politike EU, pa tudi druge politike, na primer na področju kmetijstva, ribištva, migracij in varnosti, po Lizbonski pogodbi skladne s cilji razvojne politike EU, in poziva k izvajanju skladnosti politike za razvoj (člen 208 Lizbonske pogodbe) za odpravo strukturnih ovir za izkoreninjenje revščine;

| 15. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotavljanje popolnega izvajanja obstoječih pobud za odpis dolga, zlasti tistih glede močno zadolženih revnih držav in odpisa večstranskega dolga; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotavljanje popolnega izvajanja obstoječih pobud za odpis dolga, zlasti tistih glede močno zadolženih revnih držav in odpisa večstranskega dolga;

| 16. | pozdravlja nedavno veliko podporo EU podnebnim ukrepom v državah v razvoju, ponavlja pa, da mora biti to dodatek k sedanji razvojni pomoči; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja nedavno veliko podporo EU podnebnim ukrepom v državah v razvoju, ponavlja pa, da mora biti to dodatek k sedanji razvojni pomoči;

| 17. | pričakuje, da bo četrti forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki bo potekal novembra v Busanu (Koreja), prinesel oprijemljive rezultate glede učinkovitejše in stroškovno primerne pomoči; se seznanja s sicer neenakomernim napredkom, ugotovljenim v poročilu o odgovornosti leta 2011, vendar države članice poziva, naj okrepijo prizadevanja za boljše usklajevanje donatoric (tudi glede Evropske službe za zunanje delovanje), skupno načrtovanje in porazdelitev dela na tem področju; |
| --- | --- |

17.

pričakuje, da bo četrti forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki bo potekal novembra v Busanu (Koreja), prinesel oprijemljive rezultate glede učinkovitejše in stroškovno primerne pomoči; se seznanja s sicer neenakomernim napredkom, ugotovljenim v poročilu o odgovornosti leta 2011, vendar države članice poziva, naj okrepijo prizadevanja za boljše usklajevanje donatoric (tudi glede Evropske službe za zunanje delovanje), skupno načrtovanje in porazdelitev dela na tem področju;

| 18. | poziva donatorice iz EU, naj nadgradijo politični dialog o razvojnem sodelovanju z državami v vzponu, in spodbuja države članice, naj podpirajo pobude za sodelovanje med državami juga in tristransko sodelovanje za razvoj; meni, da ni nobenega razloga več, da bi podeljevali nepovratna sredstva državam z veliko denarja; |
| --- | --- |

18.

poziva donatorice iz EU, naj nadgradijo politični dialog o razvojnem sodelovanju z državami v vzponu, in spodbuja države članice, naj podpirajo pobude za sodelovanje med državami juga in tristransko sodelovanje za razvoj; meni, da ni nobenega razloga več, da bi podeljevali nepovratna sredstva državam z veliko denarja;

Medsebojni strokovni pregled pri Odboru za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj

| 19. | poziva, da se ga vključi v naslednji medsebojni strokovni pregled razvojnega sodelovanja EU pri Odboru za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj; |
| --- | --- |

19.

poziva, da se ga vključi v naslednji medsebojni strokovni pregled razvojnega sodelovanja EU pri Odboru za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj;

*

* *

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, Evropski investicijski banki, organizacijam Združenih narodov, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, skupini G-20, Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, Evropski investicijski banki, organizacijam Združenih narodov, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, skupini G-20, Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 6.

(2)  Sklepi Sveta 9558/2007, 15. maj 2007.

(3)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 48.

(4)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 34.

(5)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 47.

(6)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 1.

(7)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 100.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/102

---

Sreda, 16. november 2011Evropska kinematografija v digitalni dobi

P7_TA(2011)0506

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z dne 20. oktobra 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z dne 20. oktobra 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. in 19. novembra 2010 o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. in 19. novembra 2010 o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 2001 o merilih za oceno državnih pomoči iz Sporočila Komisije o nekaterih pravnih vidikih v zvezi s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (Sporočilo o kinematografiji) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 2001 o merilih za oceno državnih pomoči iz Sporočila Komisije o nekaterih pravnih vidikih v zvezi s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (Sporočilo o kinematografiji) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. julija 2010 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe (Drugo poročilo o izvajanju priporočila o filmski dediščini) (SEK(2010)0853), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. julija 2010 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe (Drugo poročilo o izvajanju priporočila o filmski dediščini) (SEK(2010)0853),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom "Evropska digitalna agenda" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom "Evropska digitalna agenda" (KOM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2010 o priložnostih in izzivih evropske kinematografije v digitalni dobi (KOM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2010 o priložnostih in izzivih evropske kinematografije v digitalni dobi (KOM(2010)0487),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij" (KOM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij" (KOM(2010)0183),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 13. julija 2011 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v Evropski uniji: priložnosti in izzivi na poti do enotnega digitalnega trga (KOM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 13. julija 2011 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v Evropski uniji: priložnosti in izzivi na poti do enotnega digitalnega trga (KOM(2011)0427),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2002 o nekaterih pravnih vidikih, povezanih s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2002 o nekaterih pravnih vidikih, povezanih s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2001 o zagotavljanju boljšega razširjanja evropskih filmov na notranjem trgu in v državah kandidatkah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2001 o zagotavljanju boljšega razširjanja evropskih filmov na notranjem trgu in v državah kandidatkah (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. aprila 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. aprila 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (12),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0366/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0366/2011),

| A. | ker je kultura pomemben temelj za evropske identitete in skupne vrednote, |
| --- | --- |

A.

ker je kultura pomemben temelj za evropske identitete in skupne vrednote,

| B. | ker je kultura v središču sodobnih razprav o identiteti, socialni koheziji in razvoju gospodarstva, temelječega na znanju, kot je navedeno v Splošni deklaraciji Unesca o kulturni raznolikosti iz leta 2001, |
| --- | --- |

B.

ker je kultura v središču sodobnih razprav o identiteti, socialni koheziji in razvoju gospodarstva, temelječega na znanju, kot je navedeno v Splošni deklaraciji Unesca o kulturni raznolikosti iz leta 2001,

| C. | ker ima vsakdo pravico sodelovati v skupnem kulturnem življenju in uživati v umetnosti, poleg tega pa kinematografska umetnost prispeva k medsebojnemu spoznavanju ljudi z enako človeško izkušnjo, kar omogoča oblikovanje evropske identitete, |
| --- | --- |

C.

ker ima vsakdo pravico sodelovati v skupnem kulturnem življenju in uživati v umetnosti, poleg tega pa kinematografska umetnost prispeva k medsebojnemu spoznavanju ljudi z enako človeško izkušnjo, kar omogoča oblikovanje evropske identitete,

| D. | ker naložbe v kulturo kažejo dolgoročne, nematerialne, večgeneracijske rezultate pri oblikovanju evropske identitete, |
| --- | --- |

D.

ker naložbe v kulturo kažejo dolgoročne, nematerialne, večgeneracijske rezultate pri oblikovanju evropske identitete,

| E. | ker predstavlja evropski avdiovizualni sektor, vključno s kinematografijo, pomemben del gospodarstva EU in bi moral biti bolj konkurenčen na svetovni ravni, |
| --- | --- |

E.

ker predstavlja evropski avdiovizualni sektor, vključno s kinematografijo, pomemben del gospodarstva EU in bi moral biti bolj konkurenčen na svetovni ravni,

| F. | ker je evropski film pomemben del kulture, ki spodbuja dialog in razumevanje ter predstavlja in razkriva evropske vrednote znotraj in zunaj EU, obenem pa ima pomembno vlogo pri ohranjanju in podpiranju kulturne in jezikovne raznolikosti, |
| --- | --- |

F.

ker je evropski film pomemben del kulture, ki spodbuja dialog in razumevanje ter predstavlja in razkriva evropske vrednote znotraj in zunaj EU, obenem pa ima pomembno vlogo pri ohranjanju in podpiranju kulturne in jezikovne raznolikosti,

| G. | ker bi morali evropski kinematografi okrepiti ozemeljsko in socialno celovitost, |
| --- | --- |

G.

ker bi morali evropski kinematografi okrepiti ozemeljsko in socialno celovitost,

| H. | ker digitalna doba prinaša nove priložnosti za avdiovizualni sektor, zlasti v filmski industriji, kar zadeva učinkovitejšo distribucijo, predvajanje in dostopnost filmov ter višjo kakovost zvoka in slike, ki jo ponuja evropskemu občinstvu, prinaša pa tudi nekatere resne izzive za evropsko kinematografijo v procesu prehajanja na digitalno tehnologijo, zlasti glede financiranja, |
| --- | --- |

H.

ker digitalna doba prinaša nove priložnosti za avdiovizualni sektor, zlasti v filmski industriji, kar zadeva učinkovitejšo distribucijo, predvajanje in dostopnost filmov ter višjo kakovost zvoka in slike, ki jo ponuja evropskemu občinstvu, prinaša pa tudi nekatere resne izzive za evropsko kinematografijo v procesu prehajanja na digitalno tehnologijo, zlasti glede financiranja,

| I. | ker digitalna tehnologija zato prispeva k uresničevanju ciljev EU in nacionalnih ciljev na področju prikazovanja in dostopnosti evropskih del ter socialne kohezije; |
| --- | --- |

I.

ker digitalna tehnologija zato prispeva k uresničevanju ciljev EU in nacionalnih ciljev na področju prikazovanja in dostopnosti evropskih del ter socialne kohezije;

| J. | ker digitalna kinematografska tehnologija omogoča prilagodljivo načrtovanje promocij ter spreminjanje gradiv v zadnjem trenutku, |
| --- | --- |

J.

ker digitalna kinematografska tehnologija omogoča prilagodljivo načrtovanje promocij ter spreminjanje gradiv v zadnjem trenutku,

| K. | ker prva faza digitalizacije evropske kinematografije ni prinesla enakih koristi za vse; |
| --- | --- |

K.

ker prva faza digitalizacije evropske kinematografije ni prinesla enakih koristi za vse;

| L. | ker je najnovejša generacija digitalne opreme za 25–30 % cenejša kot prej in je zdaj dostopnejša za evropske kinematografe in programe financiranja, |
| --- | --- |

L.

ker je najnovejša generacija digitalne opreme za 25–30 % cenejša kot prej in je zdaj dostopnejša za evropske kinematografe in programe financiranja,

| M. | ker niso vsi kinematografi enako usposobljeni za premagovanje izzivov digitalizacije kinematografov, |
| --- | --- |

M.

ker niso vsi kinematografi enako usposobljeni za premagovanje izzivov digitalizacije kinematografov,

| N. | ker je treba čim prej izvesti popolno digitalizacijo evropske filmske industrije in njenih kinematografov, da bi preprečili zmanjšanje dostopa do kulturne raznolikosti in razpoložljivosti na več platformah, ter jo podpreti na evropski in nacionalni ravni, |
| --- | --- |

N.

ker je treba čim prej izvesti popolno digitalizacijo evropske filmske industrije in njenih kinematografov, da bi preprečili zmanjšanje dostopa do kulturne raznolikosti in razpoložljivosti na več platformah, ter jo podpreti na evropski in nacionalni ravni,

| O. | ker neodvisna in umetniška platna tvorijo edinstveno evropsko omrežje kinematografov z raznolikim programom, ki ugaja občinstvu zunaj komercialnih prevladujočih trendov, |
| --- | --- |

O.

ker neodvisna in umetniška platna tvorijo edinstveno evropsko omrežje kinematografov z raznolikim programom, ki ugaja občinstvu zunaj komercialnih prevladujočih trendov,

| P. | ker bi bilo treba upoštevati zaskrbljenost umetniških kinematografov, ki so predlagali posebne in prednostne ukrepe za spodbujanje produkcije in distribucije neodvisnih evropskih filmov, |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba upoštevati zaskrbljenost umetniških kinematografov, ki so predlagali posebne in prednostne ukrepe za spodbujanje produkcije in distribucije neodvisnih evropskih filmov,

| Q. | ker so lokalni in regionalni upravljavski organi odločilni akterji pri zaščiti ter promociji evropske kulturne dediščine, zlasti na področju digitalizacije filmov in kinematografov, zato so temeljni partnerji v procesu digitalizacije, |
| --- | --- |

Q.

ker so lokalni in regionalni upravljavski organi odločilni akterji pri zaščiti ter promociji evropske kulturne dediščine, zlasti na področju digitalizacije filmov in kinematografov, zato so temeljni partnerji v procesu digitalizacije,

| R. | ker so kinematografi pomembni za ohranjanje kakovosti življenja in socialne interakcije v mestnih središčih in predmestjih ter za prenovo mestnih območij, |
| --- | --- |

R.

ker so kinematografi pomembni za ohranjanje kakovosti življenja in socialne interakcije v mestnih središčih in predmestjih ter za prenovo mestnih območij,

| S. | ker morajo biti evropska kinematografska dela uspešna v Evropi pred mednarodno distribucijo, s čimer bo mogoče doseči njihove finančne cilje ter vzpostaviti obliko kulturnega sodelovanja in diplomacije, prek katere bi evropska dela in raznoliko mešanico kultur razširjali v tretje države, |
| --- | --- |

S.

ker morajo biti evropska kinematografska dela uspešna v Evropi pred mednarodno distribucijo, s čimer bo mogoče doseči njihove finančne cilje ter vzpostaviti obliko kulturnega sodelovanja in diplomacije, prek katere bi evropska dela in raznoliko mešanico kultur razširjali v tretje države,

| T. | ker bi moral biti prehod na digitalno tehnologijo čim hitrejši, da bi se tako izognili podvajanju stroškov produkcije in distribucije, |
| --- | --- |

T.

ker bi moral biti prehod na digitalno tehnologijo čim hitrejši, da bi se tako izognili podvajanju stroškov produkcije in distribucije,

| U. | ker evropsko filmsko industrijo trenutno delijo državne in jezikovne meje, filmi pa so v prvi vrsti narejeni za lokalno občinstvo v državi izvora, ki si te filme tudi v glavnem ogleda, |
| --- | --- |

U.

ker evropsko filmsko industrijo trenutno delijo državne in jezikovne meje, filmi pa so v prvi vrsti narejeni za lokalno občinstvo v državi izvora, ki si te filme tudi v glavnem ogleda,

Trenutno stanje

| 1. | poudarja pomemben prispevek evropske kinematografije k naložbam v digitalno tehnologijo, inovacije, rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomemben prispevek evropske kinematografije k naložbam v digitalno tehnologijo, inovacije, rast in delovna mesta;

| 2. | poudarja, da je bila v Evropski uniji v letu 2010 prodana skoraj ena milijarda vstopnic za kinematografe, kar kaže, da je kinematografija še vedno priljubljena in ima velik finančni potencial ter potencial za rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je bila v Evropski uniji v letu 2010 prodana skoraj ena milijarda vstopnic za kinematografe, kar kaže, da je kinematografija še vedno priljubljena in ima velik finančni potencial ter potencial za rast in zaposlovanje;

| 3. | poudarja, da je evropska kinematografija vse pomembnejša za gospodarstvo, saj zagotavlja več kot 30 000 delovnih mest; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je evropska kinematografija vse pomembnejša za gospodarstvo, saj zagotavlja več kot 30 000 delovnih mest;

| 4. | poudarja, da je poleg gospodarske dinamike, ki jo zagotavlja umetniški sektor v EU, izredno pomembna tudi kulturna in socialna razsežnost evropske kinematografije, ki je pomemben dejavnik kulturnega razvoja in evropske identitete; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je poleg gospodarske dinamike, ki jo zagotavlja umetniški sektor v EU, izredno pomembna tudi kulturna in socialna razsežnost evropske kinematografije, ki je pomemben dejavnik kulturnega razvoja in evropske identitete;

| 5. | ugotavlja, da je evropski kinematografski trg zelo razdrobljen in raznolik in da ima velika večina kinematografov le eno ali dve platni; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je evropski kinematografski trg zelo razdrobljen in raznolik in da ima velika večina kinematografov le eno ali dve platni;

| 6. | ugotavlja, da večino digitaliziranih kinematografov predstavljajo multipleksi; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da večino digitaliziranih kinematografov predstavljajo multipleksi;

| 7. | ugotavlja, da obstaja v Evropi geografsko neravnovesje v dostopnosti kinematografov za državljane, zlasti v vzhodni Evropi in na podeželju; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da obstaja v Evropi geografsko neravnovesje v dostopnosti kinematografov za državljane, zlasti v vzhodni Evropi in na podeželju;

| 8. | poudarja, kako pomembna je družbena in kulturna vloga kinematografov, ki jo je treba ohraniti, zlasti na podeželju in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

8.

poudarja, kako pomembna je družbena in kulturna vloga kinematografov, ki jo je treba ohraniti, zlasti na podeželju in oddaljenih območjih;

| 9. | ugotavlja, da potencial evropske filmske industrije stalno raste, vendar je treba postopno povečati delež evropske produkcije, ki se prikazuje v kinematografih; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da potencial evropske filmske industrije stalno raste, vendar je treba postopno povečati delež evropske produkcije, ki se prikazuje v kinematografih;

| 10. | poudarja, da mali komercialni in nekomercialni kinematografi z uvrstitvijo evropske produkcije v svoj spored pomembno prispevajo k ohranjanju kulturne dediščine; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mali komercialni in nekomercialni kinematografi z uvrstitvijo evropske produkcije v svoj spored pomembno prispevajo k ohranjanju kulturne dediščine;

| 11. | poudarja, da je predvajanje filmov v procesu spreminjanja, saj narašča število multipleksov ter se znatno zmanjšuje število platen v majhnih mestih ter starih mestnih središčih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je predvajanje filmov v procesu spreminjanja, saj narašča število multipleksov ter se znatno zmanjšuje število platen v majhnih mestih ter starih mestnih središčih;

| 12. | meni, da je treba ohraniti raznovrstnost kinematografije EU; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba ohraniti raznovrstnost kinematografije EU;

| 13. | ugotavlja, da sta deloma zaradi večjega pomena, ki se daje filmskim uspešnicam, filmska raznolikost v Evropi in programska svoboda kinematografov ogroženi, zato je strah pred nepovratno tržno koncentracijo na področju kinematografije upravičen; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da sta deloma zaradi večjega pomena, ki se daje filmskim uspešnicam, filmska raznolikost v Evropi in programska svoboda kinematografov ogroženi, zato je strah pred nepovratno tržno koncentracijo na področju kinematografije upravičen;

| 14. | zato poudarja, da je treba pri digitalizaciji ohraniti programsko raznolikost in kulturno infrastrukturo na podeželju in v mestih v vseh državah EU ter da digitalizacija ne sme povzročiti zaprtja malih in umetniških kinematografov v prid multipleksov; |
| --- | --- |

14.

zato poudarja, da je treba pri digitalizaciji ohraniti programsko raznolikost in kulturno infrastrukturo na podeželju in v mestih v vseh državah EU ter da digitalizacija ne sme povzročiti zaprtja malih in umetniških kinematografov v prid multipleksov;

| 15. | poudarja, da digitalizacija omogoča cenejšo distribucijo kulturnih vsebin po celotnem notranjem trgu ter zagotavlja konkurenčnost in raznolikost evropske kinematografije; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da digitalizacija omogoča cenejšo distribucijo kulturnih vsebin po celotnem notranjem trgu ter zagotavlja konkurenčnost in raznolikost evropske kinematografije;

| 16. | ugotavlja, da je vse večji pritisk, da morajo biti vsi filmi združljivi z digitalno projekcijo, nekateri evropski kinematografi pa so že postali popolnoma digitalni; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je vse večji pritisk, da morajo biti vsi filmi združljivi z digitalno projekcijo, nekateri evropski kinematografi pa so že postali popolnoma digitalni;

| 17. | zaskrbljeno ugotavlja, da je obstoj mnogih neodvisnih kinematografov ogrožen zaradi visokih stroškov prehoda na digitalno tehnologijo ter konkurence kinematografov, ki prikazujejo predvsem filme iz ZDA; |
| --- | --- |

17.

zaskrbljeno ugotavlja, da je obstoj mnogih neodvisnih kinematografov ogrožen zaradi visokih stroškov prehoda na digitalno tehnologijo ter konkurence kinematografov, ki prikazujejo predvsem filme iz ZDA;

| 18. | ugotavlja, da imajo neodvisni distributerji težave zaradi dvojnih stroškov, ki jih morajo plačevati v prehodnem obdobju, kar je sprožilo verižno reakcijo v celotni kinematografski panogi; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da imajo neodvisni distributerji težave zaradi dvojnih stroškov, ki jih morajo plačevati v prehodnem obdobju, kar je sprožilo verižno reakcijo v celotni kinematografski panogi;

| 19. | ugotavlja, da je izdajanje dovoljenj za več ozemelj ali vso Evropo nujno za sprostitev potenciala trgov za spletno distribucijo filmov, za spodbujanje večje razširjenosti evropskih filmov, za boljši dostop potrošnikov do evropskih filmov ter za dostopnost evropskih filmov na platformah videa na zahtevo; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je izdajanje dovoljenj za več ozemelj ali vso Evropo nujno za sprostitev potenciala trgov za spletno distribucijo filmov, za spodbujanje večje razširjenosti evropskih filmov, za boljši dostop potrošnikov do evropskih filmov ter za dostopnost evropskih filmov na platformah videa na zahtevo;

| 20. | ugotavlja, da obstajajo številne sheme EU, s katerimi se lahko podpre prehod filmske industrije v digitalno dobo, na primer program MEDIA; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da obstajajo številne sheme EU, s katerimi se lahko podpre prehod filmske industrije v digitalno dobo, na primer program MEDIA;

| 21. | ugotavlja, da se evropska kinematografija zaradi nezadostnega financiranja premalo promovira na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se evropska kinematografija zaradi nezadostnega financiranja premalo promovira na mednarodni ravni,

| 22. | poudarja, da so pri ustvarjanju filmskih vsebin pomembne vse stopnje produkcijske verige ter da je treba podpreti vse te stopnje; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so pri ustvarjanju filmskih vsebin pomembne vse stopnje produkcijske verige ter da je treba podpreti vse te stopnje;

| 23. | poudarja, da multimedijska tehnologija izpodriva druge oblike komuniciranja in da je zato treba ljudi naučiti, kako jo sprejemati; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da multimedijska tehnologija izpodriva druge oblike komuniciranja in da je zato treba ljudi naučiti, kako jo sprejemati;

Priložnosti in izzivi

| 24. | poziva države članice in Komisijo, naj finančno podprejo popolno digitalizacijo v smislu opreme kinematografov v EU, naj oblikujejo evropske in nacionalne programe v podporo čim hitrejšemu prehodu na digitalno tehnologijo ter spodbujajo kroženje evropskih filmov v avdiovizualnem sektorju, ki je globalno zelo konkurenčen; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice in Komisijo, naj finančno podprejo popolno digitalizacijo v smislu opreme kinematografov v EU, naj oblikujejo evropske in nacionalne programe v podporo čim hitrejšemu prehodu na digitalno tehnologijo ter spodbujajo kroženje evropskih filmov v avdiovizualnem sektorju, ki je globalno zelo konkurenčen;

| 25. | v zvezi s tem poudarja, da je bi bilo treba programe prožno prilagajati zahtevam prakse; |
| --- | --- |

25.

v zvezi s tem poudarja, da je bi bilo treba programe prožno prilagajati zahtevam prakse;

| 26. | poudarja, da bi moral biti cilj digitalne kinematografije izboljšanje kakovosti slike in zvoka (če je ločljivost vsaj 2K), da bo mogoče bolj raznoliko in prožno načrtovati dogodke v živo, pa tudi posnete oddaje ter izobraževalne, kulturne in športne dogodke, pri tem pa uporabiti širok nabor inovativnih tehnologij, ki bodo še v prihodnje pritegovale občinstvo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi moral biti cilj digitalne kinematografije izboljšanje kakovosti slike in zvoka (če je ločljivost vsaj 2K), da bo mogoče bolj raznoliko in prožno načrtovati dogodke v živo, pa tudi posnete oddaje ter izobraževalne, kulturne in športne dogodke, pri tem pa uporabiti širok nabor inovativnih tehnologij, ki bodo še v prihodnje pritegovale občinstvo;

| 27. | poudarja, da je treba podpirati in spodbujati produkcije EU, ter priznava, da EU pomembno prispeva k digitalni ustvarjalnosti in inovacijam, kot je tehnologija 3D; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba podpirati in spodbujati produkcije EU, ter priznava, da EU pomembno prispeva k digitalni ustvarjalnosti in inovacijam, kot je tehnologija 3D;

| 28. | priznava, da je digitalizacija kinematografov sicer glavna prednostna naloga, vendar je treba upoštevati tudi stalen tehnološki razvoj, saj bodo srednje- in dolgoročno morda potrebne nadaljnje prilagoditve novim formatom predvajanja; |
| --- | --- |

28.

priznava, da je digitalizacija kinematografov sicer glavna prednostna naloga, vendar je treba upoštevati tudi stalen tehnološki razvoj, saj bodo srednje- in dolgoročno morda potrebne nadaljnje prilagoditve novim formatom predvajanja;

| 29. | opozarja, da bi moral biti cilj evropskega prehoda na digitalno kinematografijo ustvariti nove priložnosti za distribucijo evropskih filmov, ohraniti raznolikost evropske produkcije in izboljšati njihovo dostopnost za evropske državljane; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da bi moral biti cilj evropskega prehoda na digitalno kinematografijo ustvariti nove priložnosti za distribucijo evropskih filmov, ohraniti raznolikost evropske produkcije in izboljšati njihovo dostopnost za evropske državljane;

| 30. | poudarja, da je lahko video na zahtevo priložnost za evropske filmske družbe, da dosežejo širše občinstvo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je lahko video na zahtevo priložnost za evropske filmske družbe, da dosežejo širše občinstvo;

| 31. | priznava, da so ustvarjanje in inovacije v splošnem interesu, ter vztraja, naj se da prednost in podpora naložbam v programe, da bi v omrežjih spodbudili ponudbo kakovostnih vsebin; |
| --- | --- |

31.

priznava, da so ustvarjanje in inovacije v splošnem interesu, ter vztraja, naj se da prednost in podpora naložbam v programe, da bi v omrežjih spodbudili ponudbo kakovostnih vsebin;

| 32. | poziva male in neodvisne kinematografe, naj v celoti izkoristijo svoj komercialni potencial z diverzifikacijo produktov ter tako dodajo vrednost svojim storitvam in izkoristijo svojo tržno nišo; |
| --- | --- |

32.

poziva male in neodvisne kinematografe, naj v celoti izkoristijo svoj komercialni potencial z diverzifikacijo produktov ter tako dodajo vrednost svojim storitvam in izkoristijo svojo tržno nišo;

| 33. | meni, da je digitalizacija zelo pomembna priložnost za spodbujanje prisotnosti regionalnih uradnih jezikov v kinematografih in za učenje tujih jezikov; |
| --- | --- |

33.

meni, da je digitalizacija zelo pomembna priložnost za spodbujanje prisotnosti regionalnih uradnih jezikov v kinematografih in za učenje tujih jezikov;

Nevarnosti

| 34. | priznava, da so lahko visoki stroški digitalizacije, ki bo zagotovila dolgoročno komercialno korist, veliko breme za številne majhne in neodvisne kinematografe ter umetniške kinematografe, katerih program je širši od prevladujočih trendov in ki v veliki meri prikazujejo evropske filme; |
| --- | --- |

34.

priznava, da so lahko visoki stroški digitalizacije, ki bo zagotovila dolgoročno komercialno korist, veliko breme za številne majhne in neodvisne kinematografe ter umetniške kinematografe, katerih program je širši od prevladujočih trendov in ki v veliki meri prikazujejo evropske filme;

| 35. | v zvezi s tem priznava, da je treba te kinematografe zaradi grožnje pred zaprtjem oziroma za preprečitev zaprtja posebej prednostno podpreti; |
| --- | --- |

35.

v zvezi s tem priznava, da je treba te kinematografe zaradi grožnje pred zaprtjem oziroma za preprečitev zaprtja posebej prednostno podpreti;

| 36. | zato poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe za zagotavljanje podpore tem kinematografom; |
| --- | --- |

36.

zato poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe za zagotavljanje podpore tem kinematografom;

| 37. | ugotavlja, da kinematografi nosijo najtežje breme stroškov digitalizacije in da je javno financiranje še zlasti pomembno za majhne in neodvisne kinematografe, saj digitalizacija obsega vzpostavitev osnovne infrastrukture, ki je pomembna za občinstvo in bo omogočila boljše kulturne storitve kot doslej ne glede na kraj bivališča; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da kinematografi nosijo najtežje breme stroškov digitalizacije in da je javno financiranje še zlasti pomembno za majhne in neodvisne kinematografe, saj digitalizacija obsega vzpostavitev osnovne infrastrukture, ki je pomembna za občinstvo in bo omogočila boljše kulturne storitve kot doslej ne glede na kraj bivališča;

| 38. | priznava, da se v kinematografih ljudje srečujejo in si izmenjujejo stališča, ter poudarja, da bi izginotje malih in neodvisnih kinematografov, zlasti v majhnih mestih in manj razvitih regijah, lahko omejilo dostop do evropskih kulturnih virov, kulture in kulturnega dialoga; |
| --- | --- |

38.

priznava, da se v kinematografih ljudje srečujejo in si izmenjujejo stališča, ter poudarja, da bi izginotje malih in neodvisnih kinematografov, zlasti v majhnih mestih in manj razvitih regijah, lahko omejilo dostop do evropskih kulturnih virov, kulture in kulturnega dialoga;

| 39. | poudarja, da problematika malih kinematografov velja predvsem za podeželje, kjer imajo lahko kinematografi kot kraj srečanj posebej pomembno družbeno vlogo; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da problematika malih kinematografov velja predvsem za podeželje, kjer imajo lahko kinematografi kot kraj srečanj posebej pomembno družbeno vlogo;

| 40. | opozarja na težek položaj malih mestnih kinematografov, ki kot umetniški kinematografi prispevajo k ohranjanju kulturne dediščine; |
| --- | --- |

40.

opozarja na težek položaj malih mestnih kinematografov, ki kot umetniški kinematografi prispevajo k ohranjanju kulturne dediščine;

| 41. | priznava, da je treba čim prej zagotoviti digitalizacijo malih in neodvisnih kinematografov, če jih želimo ohraniti za predvajanje filmov, kulturno raznolikost in občinstvo; |
| --- | --- |

41.

priznava, da je treba čim prej zagotoviti digitalizacijo malih in neodvisnih kinematografov, če jih želimo ohraniti za predvajanje filmov, kulturno raznolikost in občinstvo;

| 42. | opozarja na nevarnost, ki jo za filmsko industrijo predstavlja piratstvo in nezakonito nalaganje vsebin s spleta; poziva države članice, naj ustrezno izvršujejo pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

42.

opozarja na nevarnost, ki jo za filmsko industrijo predstavlja piratstvo in nezakonito nalaganje vsebin s spleta; poziva države članice, naj ustrezno izvršujejo pravice intelektualne lastnine;

| 43. | poleg tega priznava nevarnosti za kakovost predvajanih del in spoštovanje avtorjevih moralnih pravic, ki jih predstavljajo kovinska platna, ki povzročajo občutne razlike v svetlosti celotne slike; pri čemer je treba upoštevati, da so kovinska platna namenjena tehnologiji 3D; priporoča, naj se dvodimenzionalni filmi na tovrstnih platnih ne predvajajo zaradi spoštovanja avtorjevih moralnih pravic in za zagotovitev kakovostne izkušnje gledalcem; |
| --- | --- |

43.

poleg tega priznava nevarnosti za kakovost predvajanih del in spoštovanje avtorjevih moralnih pravic, ki jih predstavljajo kovinska platna, ki povzročajo občutne razlike v svetlosti celotne slike; pri čemer je treba upoštevati, da so kovinska platna namenjena tehnologiji 3D; priporoča, naj se dvodimenzionalni filmi na tovrstnih platnih ne predvajajo zaradi spoštovanja avtorjevih moralnih pravic in za zagotovitev kakovostne izkušnje gledalcem;

| 44. | poudarja, da se evropska filmska industrija sooča s težavami pri razširjanju in distribuciji filmov, zlasti nizkoproračunskih, ter da številne produkcije dosežejo le nacionalne trge in se redko tudi mednarodno predvajajo, zaradi česar ne morejo doseči širšega občinstva po vsej celini in v svetu; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da se evropska filmska industrija sooča s težavami pri razširjanju in distribuciji filmov, zlasti nizkoproračunskih, ter da številne produkcije dosežejo le nacionalne trge in se redko tudi mednarodno predvajajo, zaradi česar ne morejo doseči širšega občinstva po vsej celini in v svetu;

| 45. | opozarja na sedanje pomanjkanje ustreznega usposabljanja kinooperaterjev za ravnanje z novo digitalno kinematografsko opremo in za njeno prilagoditev vsakemu posameznemu filmu, da se zagotovi spoštovanje kakovosti predvajanega dela; |
| --- | --- |

45.

opozarja na sedanje pomanjkanje ustreznega usposabljanja kinooperaterjev za ravnanje z novo digitalno kinematografsko opremo in za njeno prilagoditev vsakemu posameznemu filmu, da se zagotovi spoštovanje kakovosti predvajanega dela;

| 46. | priznava, da digitalizacija avdiovizualne produkcije in distribucije prinaša nove izzive za institucije za filmsko dediščino pri njihovi dejavnosti zbiranja, shranjevanja in ohranjanja evropske avdiovizualne dediščine; |
| --- | --- |

46.

priznava, da digitalizacija avdiovizualne produkcije in distribucije prinaša nove izzive za institucije za filmsko dediščino pri njihovi dejavnosti zbiranja, shranjevanja in ohranjanja evropske avdiovizualne dediščine;

Interoperabilnost, standardizacija in arhiviranje

| 47. | poudarja, da je treba zagotoviti interoperabilnost sistemov in gradiv za digitalno projekcijo, pa tudi drugih naprav, saj so zlasti potrebni za manjša in srednje velika platna, ki upoštevajo okvirne gospodarske pogoje evropskega kinematografskega trga ter s tem ohranjajo raznolikost kinematografov in filmov; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba zagotoviti interoperabilnost sistemov in gradiv za digitalno projekcijo, pa tudi drugih naprav, saj so zlasti potrebni za manjša in srednje velika platna, ki upoštevajo okvirne gospodarske pogoje evropskega kinematografskega trga ter s tem ohranjajo raznolikost kinematografov in filmov;

| 48. | poudarja, da je treba v procesu digitalizacije kinematografov zagotoviti, da bo potekala tehnološko kar najbolj nevtralno; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba v procesu digitalizacije kinematografov zagotoviti, da bo potekala tehnološko kar najbolj nevtralno;

| 49. | priporoča standardizacijo sistemov na podlagi standardov ISO na področjih produkcije, distribucije in predvajanja filmov; |
| --- | --- |

49.

priporoča standardizacijo sistemov na podlagi standardov ISO na področjih produkcije, distribucije in predvajanja filmov;

| 50. | vendar meni, da zlasti v primeru digitalnega predvajanja digitalizacija kinematografov pod nobenim pogojem ne sme privesti do tega, da bi bil določen samo en standard; |
| --- | --- |

50.

vendar meni, da zlasti v primeru digitalnega predvajanja digitalizacija kinematografov pod nobenim pogojem ne sme privesti do tega, da bi bil določen samo en standard;

| 51. | ugotavlja, da bi bilo to neprimerno tudi glede na nadaljnje tehnične novosti, na primer sisteme predvajanja filmov z uporabo laserske tehnologije; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da bi bilo to neprimerno tudi glede na nadaljnje tehnične novosti, na primer sisteme predvajanja filmov z uporabo laserske tehnologije;

| 52. | poudarja pomen standardizacije sistema ločljivosti 2K, ki omogoča predvajanje filmov v 3D, HDTV in Blu-Ray tehniki ter zagotavljanje storitev video na zahtevo; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen standardizacije sistema ločljivosti 2K, ki omogoča predvajanje filmov v 3D, HDTV in Blu-Ray tehniki ter zagotavljanje storitev video na zahtevo;

| 53. | zato pozdravlja razvoj standarda 2K, ki je enoten, odprt, povsod po svetu združljiv in mednarodno veljaven standard ISO za digitalno projekcijo, ki upošteva posebne potrebe evropskih predvajalcev; |
| --- | --- |

53.

zato pozdravlja razvoj standarda 2K, ki je enoten, odprt, povsod po svetu združljiv in mednarodno veljaven standard ISO za digitalno projekcijo, ki upošteva posebne potrebe evropskih predvajalcev;

| 54. | poziva evropske in nacionalne organe za standardizacijo, naj ustrezno spodbujajo uporabo tega standarda; |
| --- | --- |

54.

poziva evropske in nacionalne organe za standardizacijo, naj ustrezno spodbujajo uporabo tega standarda;

| 55. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem delovnem programu za industrijske inovacije za obdobje 2010–2013 napovedala, da bo do leta 2013 opredelila prostovoljne standarde za oddajo digitalnih filmov v arhive, ohranitev teh filmov in za tridimenzionalno projekcijo; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem delovnem programu za industrijske inovacije za obdobje 2010–2013 napovedala, da bo do leta 2013 opredelila prostovoljne standarde za oddajo digitalnih filmov v arhive, ohranitev teh filmov in za tridimenzionalno projekcijo;

| 56. | dopušča nadaljnjo možnost financiranja cenejših projektorjev, ki jih je mogoče uspešno uporabljati na prizoriščih, kjer se prikazujejo bolj alternativne vsebine, in so lahko poleg tega v prid specializiranim filmom, na primer dokumentarcem in tujejezičnim filmom; |
| --- | --- |

56.

dopušča nadaljnjo možnost financiranja cenejših projektorjev, ki jih je mogoče uspešno uporabljati na prizoriščih, kjer se prikazujejo bolj alternativne vsebine, in so lahko poleg tega v prid specializiranim filmom, na primer dokumentarcem in tujejezičnim filmom;

| 57. | priznava, da bo arhiviranje filmov v teku njihove digitalizacije ali popolnoma digitalne izdelave sicer tehnično lažje, vendar bo glede standardov in vprašanj avtorskih pravic v prihodnje prineslo več izzivov; |
| --- | --- |

57.

priznava, da bo arhiviranje filmov v teku njihove digitalizacije ali popolnoma digitalne izdelave sicer tehnično lažje, vendar bo glede standardov in vprašanj avtorskih pravic v prihodnje prineslo več izzivov;

| 58. | priporoča državam članicam, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile digitalizacijo, zbiranje s pomočjo obvezne oddaje filmov, katalogizacijo, hranjenje in razširjanje avdiovizualnih del, ki bi lahko v prihodnje pomenila začetke evropske multimedijske knjižnice in postala pomemben instrument za zaščito in promocijo nacionalne dediščine, v kulturne, izobraževalne in znanstvene namene, in obenem spoštovanje avtorskih pravic; |
| --- | --- |

58.

priporoča državam članicam, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile digitalizacijo, zbiranje s pomočjo obvezne oddaje filmov, katalogizacijo, hranjenje in razširjanje avdiovizualnih del, ki bi lahko v prihodnje pomenila začetke evropske multimedijske knjižnice in postala pomemben instrument za zaščito in promocijo nacionalne dediščine, v kulturne, izobraževalne in znanstvene namene, in obenem spoštovanje avtorskih pravic;

| 59. | priporoča, da se digitalni prehod opravi kar najhitreje, s čimer bi se izognili stroškom izdelave tako filmskega traku kot tudi digitalne različice filmov ter dvojnega sistema distribucije oziroma predvajanja, pri tem pa oglaševalce spodbudili k prehodu s 35 mm na digitalno obliko; |
| --- | --- |

59.

priporoča, da se digitalni prehod opravi kar najhitreje, s čimer bi se izognili stroškom izdelave tako filmskega traku kot tudi digitalne različice filmov ter dvojnega sistema distribucije oziroma predvajanja, pri tem pa oglaševalce spodbudili k prehodu s 35 mm na digitalno obliko;

| 60. | poziva Evropsko komisijo, naj evropsko digitalno knjižnico EUROPEANA uporablja ne le kot digitalno knjižnico za tiskana gradiva, temveč tudi za evropsko filmsko dediščino, ter naj ustrezno uredi njene naloge; |
| --- | --- |

60.

poziva Evropsko komisijo, naj evropsko digitalno knjižnico EUROPEANA uporablja ne le kot digitalno knjižnico za tiskana gradiva, temveč tudi za evropsko filmsko dediščino, ter naj ustrezno uredi njene naloge;

| 61. | poudarja, da je treba zagotoviti podporo za kinematografe in filmske knjižnice, ki spodbujajo in ohranjajo filmsko dediščino; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba zagotoviti podporo za kinematografe in filmske knjižnice, ki spodbujajo in ohranjajo filmsko dediščino;

| 62. | priporoča državam članicam, naj z zahtevo po oddaji standardnega digitalnega originala za digitalne filme vzpostavijo mehanizme obvezne oddaje ali že obstoječe mehanizme prilagodijo digitalnim oblikam; |
| --- | --- |

62.

priporoča državam članicam, naj z zahtevo po oddaji standardnega digitalnega originala za digitalne filme vzpostavijo mehanizme obvezne oddaje ali že obstoječe mehanizme prilagodijo digitalnim oblikam;

Državna pomoč

| 63. | poziva države članice, naj pri oblikovanju shem državne pomoči za digitalno konverzijo upoštevajo pravila EU o konkurenci, da bi preprečile izkrivljanje finančnih pogojev za digitalno kinematografijo; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj pri oblikovanju shem državne pomoči za digitalno konverzijo upoštevajo pravila EU o konkurenci, da bi preprečile izkrivljanje finančnih pogojev za digitalno kinematografijo;

| 64. | poziva Komisijo, naj za povečanje pravne varnosti na podlagi izkušenj v različnih državah članicah pripravi jasne smernice za državno pomoč, pri čemer naj državam članicam prepusti načrtovanje financiranja filmov in kinematografije na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj za povečanje pravne varnosti na podlagi izkušenj v različnih državah članicah pripravi jasne smernice za državno pomoč, pri čemer naj državam članicam prepusti načrtovanje financiranja filmov in kinematografije na nacionalni ravni;

| 65. | poudarja, da bi morala biti državna podpora tehnološko nevtralna, poleg tega pa bi morala zagotavljati trajnost naložb ob upoštevanju posebnih poslovnih modelov predvajalcev in tehničnih zahtev distributerjev; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da bi morala biti državna podpora tehnološko nevtralna, poleg tega pa bi morala zagotavljati trajnost naložb ob upoštevanju posebnih poslovnih modelov predvajalcev in tehničnih zahtev distributerjev;

| 66. | poziva države članice, naj zagotovijo podporo nacionalnim filmskim studiem in drugim tovrstnim institucijam pri prehodu na delo z digitalno tehnologijo; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj zagotovijo podporo nacionalnim filmskim studiem in drugim tovrstnim institucijam pri prehodu na delo z digitalno tehnologijo;

Modeli financiranja

| 67. | poudarja, da so pri prehodu kinematografije v digitalno dobo potrebne javne in zasebne naložbe; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da so pri prehodu kinematografije v digitalno dobo potrebne javne in zasebne naložbe;

| 68. | poudarja, da bi bilo treba za lajšanje procesa digitalizacije zagotoviti prožno in raznoliko financiranje, tako javno kot zasebno, na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, zlasti v podporo malim in neodvisnim kinematografom, v okviru, ki bi določal prednostne naloge in dopolnjevanje med različnimi ravnmi ter opredelil merljive cilje; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da bi bilo treba za lajšanje procesa digitalizacije zagotoviti prožno in raznoliko financiranje, tako javno kot zasebno, na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, zlasti v podporo malim in neodvisnim kinematografom, v okviru, ki bi določal prednostne naloge in dopolnjevanje med različnimi ravnmi ter opredelil merljive cilje;

| 69. | poudarja, da so evropski strukturni skladi sicer pomemben vir financiranja projektov digitalizacije in pobud za usposabljanje, vendar bi bilo treba v okviru novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 povečati sredstva, skrajšati čakalne dobe in poenostaviti prijave; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da so evropski strukturni skladi sicer pomemben vir financiranja projektov digitalizacije in pobud za usposabljanje, vendar bi bilo treba v okviru novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 povečati sredstva, skrajšati čakalne dobe in poenostaviti prijave;

| 70. | priporoča, naj financiranje projektov digitalizacije iz evropskih strukturnih skladov vključuje tudi zaveze kinematografov, ki prejmejo to podporo, da bodo predvajali evropske filme; |
| --- | --- |

70.

priporoča, naj financiranje projektov digitalizacije iz evropskih strukturnih skladov vključuje tudi zaveze kinematografov, ki prejmejo to podporo, da bodo predvajali evropske filme;

| 71. | nadalje poziva k mehanizmom za izboljšanje podpore prek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

71.

nadalje poziva k mehanizmom za izboljšanje podpore prek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj;

| 72. | poziva Komisijo in države članice, naj na področju financiranja digitalizacije razširijo najboljšo prakso, vključno s tržnimi rešitvami, kot je združevanje malih kinematografov v mreže za sklepanje kolektivnih pogodb z distributerji; poziva Komisijo, države članice in regije, naj javna sredstva za prehod na digitalno kinematografijo namenijo kinematografom, ki svojih finančnih potreb ne morejo pokriti iz drugih virov, ter naj poskrbijo, da bo prehodno obdobje čim krajše; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo in države članice, naj na področju financiranja digitalizacije razširijo najboljšo prakso, vključno s tržnimi rešitvami, kot je združevanje malih kinematografov v mreže za sklepanje kolektivnih pogodb z distributerji; poziva Komisijo, države članice in regije, naj javna sredstva za prehod na digitalno kinematografijo namenijo kinematografom, ki svojih finančnih potreb ne morejo pokriti iz drugih virov, ter naj poskrbijo, da bo prehodno obdobje čim krajše;

| 73. | poziva Komisijo, naj skrbno preuči posledice prehoda s tradicionalne kinematografije na digitalno za vse udeležene in zainteresirane strani; poudarja, da bi morale države članice pri pripravi svojih nacionalnih programov digitalizacije upoštevati stroške malih lokalnih kinematografov ter morebitne priložnosti ali posledice za trg dela; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj skrbno preuči posledice prehoda s tradicionalne kinematografije na digitalno za vse udeležene in zainteresirane strani; poudarja, da bi morale države članice pri pripravi svojih nacionalnih programov digitalizacije upoštevati stroške malih lokalnih kinematografov ter morebitne priložnosti ali posledice za trg dela;

| 74. | meni, da bi bilo treba digitalno opremiti kinematografe na manj poseljenih območjih z redkimi kulturnimi dogodki, ki ne zmorejo pokriti stroškov prehoda na digitalno tehnologijo; |
| --- | --- |

74.

meni, da bi bilo treba digitalno opremiti kinematografe na manj poseljenih območjih z redkimi kulturnimi dogodki, ki ne zmorejo pokriti stroškov prehoda na digitalno tehnologijo;

| 75. | poudarja, da so na voljo preferencialna posojila Evropske investicijske banke za kinematografe, ki se želijo digitalizirati, pa nimajo ustreznih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da so na voljo preferencialna posojila Evropske investicijske banke za kinematografe, ki se želijo digitalizirati, pa nimajo ustreznih lastnih sredstev;

| 76. | poudarja vlogo javno-zasebnih partnerstev kot načina za financiranje digitalizacije kinematografov in da bi bilo treba ta partnerstva spodbujati; |
| --- | --- |

76.

poudarja vlogo javno-zasebnih partnerstev kot načina za financiranje digitalizacije kinematografov in da bi bilo treba ta partnerstva spodbujati;

| 77. | poudarja, da javno ali zasebno financiranje digitalizacije kinematografov ne sme ogroziti neodvisnosti kinematografov ter povzročiti zmanjšanja programske raznolikosti in tržnega deleža evropskih filmov; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da javno ali zasebno financiranje digitalizacije kinematografov ne sme ogroziti neodvisnosti kinematografov ter povzročiti zmanjšanja programske raznolikosti in tržnega deleža evropskih filmov;

| 78. | poziva Komisijo, naj to vprašanje reši tudi glede na podaljšanje uporabe Sporočila o kinematografiji; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj to vprašanje reši tudi glede na podaljšanje uporabe Sporočila o kinematografiji;

| 79. | v zvezi s tem ugotavlja, da je treba nad vsemi javnimi sredstvi za digitalizacijo kinematografov in filmov izvajati enak nadzor kot nad državno pomočjo drugim sektorjem; |
| --- | --- |

79.

v zvezi s tem ugotavlja, da je treba nad vsemi javnimi sredstvi za digitalizacijo kinematografov in filmov izvajati enak nadzor kot nad državno pomočjo drugim sektorjem;

| 80. | spodbuja sodelovanje med kinooperaterji, lokalnimi organi, prizorišči, filmskimi klubi ali društvi in filmskimi festivali za kar najboljše izkoriščanje digitalnih tehnologij, ki so bile zagotovljene s sredstvi EU; |
| --- | --- |

80.

spodbuja sodelovanje med kinooperaterji, lokalnimi organi, prizorišči, filmskimi klubi ali društvi in filmskimi festivali za kar najboljše izkoriščanje digitalnih tehnologij, ki so bile zagotovljene s sredstvi EU;

| 81. | meni, da bi bilo treba izvajati mehanizme, ki bi povezovali distributerje in predvajalce, ter poziva k tesnejšemu sodelovanju med majhnimi kinematografi, da bi čim bolj zmanjšali stroške naložb v digitalno opremo; |
| --- | --- |

81.

meni, da bi bilo treba izvajati mehanizme, ki bi povezovali distributerje in predvajalce, ter poziva k tesnejšemu sodelovanju med majhnimi kinematografi, da bi čim bolj zmanjšali stroške naložb v digitalno opremo;

| 82. | spodbuja države članice, naj povečajo sredstva za raziskave, povezane z digitalno kinematografsko tehnologijo, zlasti s kanali za širjenje filmskega gradiva in z metodami za njegovo stiskanje, tako da bo vzpostavljeno omrežje interaktivno in bo zagotavljalo kakovostno predvajanje ter hkrati omogočalo enostavnejšo uporabo stisnjenih in raztegnjenih slik; |
| --- | --- |

82.

spodbuja države članice, naj povečajo sredstva za raziskave, povezane z digitalno kinematografsko tehnologijo, zlasti s kanali za širjenje filmskega gradiva in z metodami za njegovo stiskanje, tako da bo vzpostavljeno omrežje interaktivno in bo zagotavljalo kakovostno predvajanje ter hkrati omogočalo enostavnejšo uporabo stisnjenih in raztegnjenih slik;

| 83. | poudarja pomen ustreznih naložb v raziskave, financiranje in usposabljanje strokovnjakov, ki že delajo na tem področju, da se bodo lahko prilagodili uporabi novih tehnologij ter da se zagotovita socialna vključenost in varnost zaposlitve; |
| --- | --- |

83.

poudarja pomen ustreznih naložb v raziskave, financiranje in usposabljanje strokovnjakov, ki že delajo na tem področju, da se bodo lahko prilagodili uporabi novih tehnologij ter da se zagotovita socialna vključenost in varnost zaposlitve;

| 84. | poudarja, da je treba izvajati programe usposabljanja za strokovnjake v avdiovizualnem sektorju, da se bodo lahko naučili uporabljati digitalno tehnologijo in se prilagodili novim poslovnim modelom, ter priznava uspeh pobud, ki so bile na tem področju že sprejete; meni, da se mora EU zavezati podpiranju in financiranju teh programov; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je treba izvajati programe usposabljanja za strokovnjake v avdiovizualnem sektorju, da se bodo lahko naučili uporabljati digitalno tehnologijo in se prilagodili novim poslovnim modelom, ter priznava uspeh pobud, ki so bile na tem področju že sprejete; meni, da se mora EU zavezati podpiranju in financiranju teh programov;

Pristojbina za virtualni film (VPF)

| 85. | priznava, da je tako imenovani komercialni model pristojbine za virtualni film (VFP) za financiranje namestitve digitalne opreme primeren za velike mreže kinematografov, ni pa najboljša rešitev za male in neodvisne kinematografe, ki imajo omejena sredstva za naložbe, ter da lahko zato finančni model VFP tudi ovira kulturno raznolikost; |
| --- | --- |

85.

priznava, da je tako imenovani komercialni model pristojbine za virtualni film (VFP) za financiranje namestitve digitalne opreme primeren za velike mreže kinematografov, ni pa najboljša rešitev za male in neodvisne kinematografe, ki imajo omejena sredstva za naložbe, ter da lahko zato finančni model VFP tudi ovira kulturno raznolikost;

| 86. | poudarja, da model pristojbine za virtualni film izključuje male, podeželske in umetniške kinematografe, ki večinoma prikazujejo evropske vsebine, ter da bodo za ohranitev in okrepitev kulturne raznolikosti ter za ohranitev konkurenčnosti morda potrebni alternativni modeli financiranja, vključno z državno podporo; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da model pristojbine za virtualni film izključuje male, podeželske in umetniške kinematografe, ki večinoma prikazujejo evropske vsebine, ter da bodo za ohranitev in okrepitev kulturne raznolikosti ter za ohranitev konkurenčnosti morda potrebni alternativni modeli financiranja, vključno z državno podporo;

| 87. | zato poziva, naj se finančni modeli pristojbine za virtualni film prilagodijo zahtevam in posebnostim neodvisnih programskih in umetniških kinematografov; |
| --- | --- |

87.

zato poziva, naj se finančni modeli pristojbine za virtualni film prilagodijo zahtevam in posebnostim neodvisnih programskih in umetniških kinematografov;

| 88. | opozarja, da bi bilo treba spodbujati finančne modele, ki neodvisnim kinematografom omogočajo dostop do plačil pristojbine za virtualni film vseh distributerjev; priporoča ustanovitev nakupnih organizacij, ki bi vsem kinematografom omogočile prednosti skupinskih tarif; |
| --- | --- |

88.

opozarja, da bi bilo treba spodbujati finančne modele, ki neodvisnim kinematografom omogočajo dostop do plačil pristojbine za virtualni film vseh distributerjev; priporoča ustanovitev nakupnih organizacij, ki bi vsem kinematografom omogočile prednosti skupinskih tarif;

Filmska vzgoja

| 89. | poudarja, da filmska vzgoja prispeva k razvoju kritičnega duha in splošne izobrazbe mladih, saj omogoča povezovanje poznavanja dediščine in ozaveščanje o zapletenosti sveta podob in zvokov; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da filmska vzgoja prispeva k razvoju kritičnega duha in splošne izobrazbe mladih, saj omogoča povezovanje poznavanja dediščine in ozaveščanje o zapletenosti sveta podob in zvokov;

| 90. | poudarja, da filmska vzgoja, vključno s kinematografsko kulturo in jezikom, državljanom omogoča kritično razumevanje različnih medijev ter tako povečuje in krepi vire in priložnosti, ki jih zagotavlja digitalna pismenost; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da filmska vzgoja, vključno s kinematografsko kulturo in jezikom, državljanom omogoča kritično razumevanje različnih medijev ter tako povečuje in krepi vire in priložnosti, ki jih zagotavlja digitalna pismenost;

| 91. | poudarja, da bi morala filmska vzgoja državljanom omogočiti, da bi pridobili širše znanje, cenili filmsko umetnost ter razmišljali o vrednotah, ki jih filmi sporočajo; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da bi morala filmska vzgoja državljanom omogočiti, da bi pridobili širše znanje, cenili filmsko umetnost ter razmišljali o vrednotah, ki jih filmi sporočajo;

| 92. | poziva države članice, naj filmsko vzgojo vključijo v nacionalne izobraževalne programe; |
| --- | --- |

92.

poziva države članice, naj filmsko vzgojo vključijo v nacionalne izobraževalne programe;

| 93. | poudarja pomen filmske vzgoje v neodvisnih kinematografih na vseh stopnjah izobraževanja, da bi vzgojili občinstvo za evropske filme; |
| --- | --- |

93.

poudarja pomen filmske vzgoje v neodvisnih kinematografih na vseh stopnjah izobraževanja, da bi vzgojili občinstvo za evropske filme;

| 94. | spodbuja države članice, naj podpirajo izobraževalne programe v filmskih šolah in podobnih ustanovah, ki obravnavajo možnosti izdelave filmov z digitalno tehnologijo ter digitalno produkcijo in distribucijo filmov; |
| --- | --- |

94.

spodbuja države članice, naj podpirajo izobraževalne programe v filmskih šolah in podobnih ustanovah, ki obravnavajo možnosti izdelave filmov z digitalno tehnologijo ter digitalno produkcijo in distribucijo filmov;

| 95. | poziva h kakovostnemu in sodobnemu usposabljanju tako za tehnično kot vodstveno osebje, ki se zagotovi s pomočjo financiranja EU ali prek uspešnih prosilcev za financiranje, da se zagotovi optimalna uporaba digitalnih tehnologij, ki jih je financirala EU; |
| --- | --- |

95.

poziva h kakovostnemu in sodobnemu usposabljanju tako za tehnično kot vodstveno osebje, ki se zagotovi s pomočjo financiranja EU ali prek uspešnih prosilcev za financiranje, da se zagotovi optimalna uporaba digitalnih tehnologij, ki jih je financirala EU;

| 96. | poziva države članice, naj razvijejo in spodbujajo posebne programe in dogodke, na primer v okviru filmskih festivalov, za izobrazbo in izoblikovanje okusa mladih evropskih državljanov za evropske filme; |
| --- | --- |

96.

poziva države članice, naj razvijejo in spodbujajo posebne programe in dogodke, na primer v okviru filmskih festivalov, za izobrazbo in izoblikovanje okusa mladih evropskih državljanov za evropske filme;

Program MEDIA

| 97. | priznava, da program MEDIA že več kot dve desetletji podpira evropsko avdiovizualno industrijo ter je prispeval k razvoju, distribuciji in promociji evropskih filmov ter k usposabljanju kinooperaterjev na področju digitalne tehnike; |
| --- | --- |

97.

priznava, da program MEDIA že več kot dve desetletji podpira evropsko avdiovizualno industrijo ter je prispeval k razvoju, distribuciji in promociji evropskih filmov ter k usposabljanju kinooperaterjev na področju digitalne tehnike;

| 98. | v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se je predsednik Komisije Barroso 18. marca 2011 zavezal za ohranitev in nadaljnjo krepitev programa MEDIA; |
| --- | --- |

98.

v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se je predsednik Komisije Barroso 18. marca 2011 zavezal za ohranitev in nadaljnjo krepitev programa MEDIA;

| 99. | poudarja pomen programa MEDIA pri digitalizaciji kinematografov in poziva k ohranitvi obstoječih finančnih postavk ter k povečanju sredstev v naslednji generaciji programa za soočanje z izzivi, ki jih prinašajo digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

99.

poudarja pomen programa MEDIA pri digitalizaciji kinematografov in poziva k ohranitvi obstoječih finančnih postavk ter k povečanju sredstev v naslednji generaciji programa za soočanje z izzivi, ki jih prinašajo digitalne tehnologije;

| 100. | poziva Komisijo, naj sredstva novega programa MEDIA za obdobje po letu 2013 in Evropskega sklada za regionalni razvoj nameni za podporo digitalizaciji kinematografov, ki prikazujejo evropske vsebine; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo, naj sredstva novega programa MEDIA za obdobje po letu 2013 in Evropskega sklada za regionalni razvoj nameni za podporo digitalizaciji kinematografov, ki prikazujejo evropske vsebine;

| 101. | poudarja, da je treba v naslednji generaciji programa predvideti ukrepe, ki bodo ustvarili znatno dodano vrednost in prispevali k celotni strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da je treba v naslednji generaciji programa predvideti ukrepe, ki bodo ustvarili znatno dodano vrednost in prispevali k celotni strategiji Evropa 2020;

| 102. | poudarja, da je treba v okviru naslednje generacije programa MEDIA uvesti nove pobude za izboljšanje ter spodbujanje prevodov, sinhronizacije, podnaslavljanja in nadnaslavljanja, da bi podprli neodvisne kinematografe, usmerjene v evropske filme; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da je treba v okviru naslednje generacije programa MEDIA uvesti nove pobude za izboljšanje ter spodbujanje prevodov, sinhronizacije, podnaslavljanja in nadnaslavljanja, da bi podprli neodvisne kinematografe, usmerjene v evropske filme;

| 103. | opozarja, da bi se morala z naložbami v novo kinematografsko tehnologijo in s prehodom na digitalno tehniko izboljšati dostopnost za invalide, zlasti z uvedbo tehnologije za zvočni opis; |
| --- | --- |

103.

opozarja, da bi se morala z naložbami v novo kinematografsko tehnologijo in s prehodom na digitalno tehniko izboljšati dostopnost za invalide, zlasti z uvedbo tehnologije za zvočni opis;

| 104. | zato poziva k vključitvi postavke "digitalni program" v program MEDIA, da se poenostavi prehod na digitalne oblike; |
| --- | --- |

104.

zato poziva k vključitvi postavke "digitalni program" v program MEDIA, da se poenostavi prehod na digitalne oblike;

| 105. | opozarja na pomen še trajajočega programa MEDIA kot orodja, ki strokovnjakom v tem sektorju omogoča, da nadgradijo svoje znanje ter se tako prilagodijo spremenljivim tehnologijam in produkcijskim metodam; |
| --- | --- |

105.

opozarja na pomen še trajajočega programa MEDIA kot orodja, ki strokovnjakom v tem sektorju omogoča, da nadgradijo svoje znanje ter se tako prilagodijo spremenljivim tehnologijam in produkcijskim metodam;

| 106. | poudarja dodano vrednost uvodnega programa usposabljanja MEDIA, ki lajša mobilnost študentov filmske umetnosti v Evropi, kar vodi k boljšemu vključevanju v poklicni sektor ter k močnejšemu evropskemu sodelovanju in koprodukcijam; v zvezi s tem poziva k povečanju te finančne postavke; |
| --- | --- |

106.

poudarja dodano vrednost uvodnega programa usposabljanja MEDIA, ki lajša mobilnost študentov filmske umetnosti v Evropi, kar vodi k boljšemu vključevanju v poklicni sektor ter k močnejšemu evropskemu sodelovanju in koprodukcijam; v zvezi s tem poziva k povečanju te finančne postavke;

| 107. | priporoča, naj se prek programa MEDIA v okviru prizadevanj za podporo vseevropske distribucije vlaga v video na zahtevo, spodbuja nadnacionalno sodelovanje med platformami in nagrajuje pobude za čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

107.

priporoča, naj se prek programa MEDIA v okviru prizadevanj za podporo vseevropske distribucije vlaga v video na zahtevo, spodbuja nadnacionalno sodelovanje med platformami in nagrajuje pobude za čezmejno sodelovanje;

| 108. | poudarja dodano vrednost evropske podpore, zlasti pri čezmejnemu predvajanju filmov in preprečevanju nadaljnje razdrobljenosti evropskega kinematografskega trga; |
| --- | --- |

108.

poudarja dodano vrednost evropske podpore, zlasti pri čezmejnemu predvajanju filmov in preprečevanju nadaljnje razdrobljenosti evropskega kinematografskega trga;

Modeli distribucije

| 109. | ugotavlja, da je digitalna tehnologija vplivala na način distribucije filmov prek številnih platform in naprav v obliki linearnih ali nelinearnih storitev; |
| --- | --- |

109.

ugotavlja, da je digitalna tehnologija vplivala na način distribucije filmov prek številnih platform in naprav v obliki linearnih ali nelinearnih storitev;

| 110. | priznava, da se bodo z digitalno infrastrukturo po začetni naložbi v proces digitalizacije občutno zmanjšali stroški distribucije, mali neodvisni filmski distributerji pa bodo lahko svoje filme predvajali v širšem obsegu in s tem dosegli večje občinstvo; |
| --- | --- |

110.

priznava, da se bodo z digitalno infrastrukturo po začetni naložbi v proces digitalizacije občutno zmanjšali stroški distribucije, mali neodvisni filmski distributerji pa bodo lahko svoje filme predvajali v širšem obsegu in s tem dosegli večje občinstvo;

| 111. | priznava, da je uspešen prehod na digitalno tehnologijo neločljivo povezan z dostopom do hitre širokopasovne povezave, saj ta omogoča distribucijo digitalnih vsebin in nadgradnjo digitalne programske opreme ter opravlja številne druge bistvene funkcije, in zato poziva institucije, ki želijo nadgradnjo na digitalno tehnologijo, naj upoštevajo to medsebojno odvisnost; |
| --- | --- |

111.

priznava, da je uspešen prehod na digitalno tehnologijo neločljivo povezan z dostopom do hitre širokopasovne povezave, saj ta omogoča distribucijo digitalnih vsebin in nadgradnjo digitalne programske opreme ter opravlja številne druge bistvene funkcije, in zato poziva institucije, ki želijo nadgradnjo na digitalno tehnologijo, naj upoštevajo to medsebojno odvisnost;

| 112. | ugotavlja, da je digitalna tehnologija omogočila hiter razvoj kratkih filmov in videoposnetkov ter nove vzorce distribucije in prožne načine predvajanja filmov, na primer predvajanje na različnih platformah takoj po premiernem predvajanju v kinematografih; |
| --- | --- |

112.

ugotavlja, da je digitalna tehnologija omogočila hiter razvoj kratkih filmov in videoposnetkov ter nove vzorce distribucije in prožne načine predvajanja filmov, na primer predvajanje na različnih platformah takoj po premiernem predvajanju v kinematografih;

| 113. | poleg tega meni, da je treba ohraniti ekskluzivno obdobje izrabe za kinematografe, da bi zaščitili raznolikost kinematografov; |
| --- | --- |

113.

poleg tega meni, da je treba ohraniti ekskluzivno obdobje izrabe za kinematografe, da bi zaščitili raznolikost kinematografov;

| 114. | poudarja, da je šibka točka v procesu digitalizacije v tem, da distributerji, zlasti neodvisni distributerji, ki ne prejemajo zadostne podpore za digitalno distribucijo, ne morejo slediti temu procesu; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da je šibka točka v procesu digitalizacije v tem, da distributerji, zlasti neodvisni distributerji, ki ne prejemajo zadostne podpore za digitalno distribucijo, ne morejo slediti temu procesu;

| 115. | spodbuja države članice, naj finančno pomoč osredotočijo na distribucijo; |
| --- | --- |

115.

spodbuja države članice, naj finančno pomoč osredotočijo na distribucijo;

| 116. | spodbuja evropske institucije k izvajanju pripravljalnih ukrepov in pilotnih projektov, namenjenih preizkušanju novih poslovnih modelov, ki bi lahko izboljšali kroženje evropskih avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

116.

spodbuja evropske institucije k izvajanju pripravljalnih ukrepov in pilotnih projektov, namenjenih preizkušanju novih poslovnih modelov, ki bi lahko izboljšali kroženje evropskih avdiovizualnih del;

| 117. | spodbuja države članice, naj pripravijo strategijo za vzpostavitev digitalne kinematografske mreže s filmskimi studii, kinematografi z enim platnom in multipleksi ter objekti za neposredne prenose ter naj uporabijo vse kanale za prenos podatkov, vključno s sateliti; |
| --- | --- |

117.

spodbuja države članice, naj pripravijo strategijo za vzpostavitev digitalne kinematografske mreže s filmskimi studii, kinematografi z enim platnom in multipleksi ter objekti za neposredne prenose ter naj uporabijo vse kanale za prenos podatkov, vključno s sateliti;

| 118. | poudarja, da mora razvoj novih načinov spletnega izkoriščanja na evropski ravni spremljati pošteno plačilo za avtorje avdiovizualnih del, in sicer sorazmerno s prihodki, ki jih prinašajo te nove oblike in storitve; |
| --- | --- |

118.

poudarja, da mora razvoj novih načinov spletnega izkoriščanja na evropski ravni spremljati pošteno plačilo za avtorje avdiovizualnih del, in sicer sorazmerno s prihodki, ki jih prinašajo te nove oblike in storitve;

Promocija evropske kinematografije

| 119. | spodbuja države članice, naj zagotovijo kar najširšo vključenost evropskih filmov v sporede svojih kinematografov, da se okrepi njihovo kroženje in promocija po EU ter da bodo državljani EU lahko uživali v bogastvu in raznolikosti teh filmov prek čim večjega števila platform; |
| --- | --- |

119.

spodbuja države članice, naj zagotovijo kar najširšo vključenost evropskih filmov v sporede svojih kinematografov, da se okrepi njihovo kroženje in promocija po EU ter da bodo državljani EU lahko uživali v bogastvu in raznolikosti teh filmov prek čim večjega števila platform;

| 120. | meni, da je treba spodbujati in podpirati evropske koprodukcije ter da lahko povečanje takih produkcij privede do širše distribucije evropskih filmov po vsej celini; |
| --- | --- |

120.

meni, da je treba spodbujati in podpirati evropske koprodukcije ter da lahko povečanje takih produkcij privede do širše distribucije evropskih filmov po vsej celini;

| 121. | podpira dejavnosti mrež kinematografov, na primer Europa Cinemas, ki spodbujajo evropski film po vsem svetu, in sicer tako, da finančno in operativno pomagajo kinematografom, ki predvajajo večje število evropskih filmov; |
| --- | --- |

121.

podpira dejavnosti mrež kinematografov, na primer Europa Cinemas, ki spodbujajo evropski film po vsem svetu, in sicer tako, da finančno in operativno pomagajo kinematografom, ki predvajajo večje število evropskih filmov;

| 122. | priznava pomen podpore neodvisnim kinematografom, ki so namenjeni evropskim filmom (npr. članom mreže Europa Cinemas), za okrepitev njihove evropske programske politike in raznolikosti ter njihove konkurenčnosti na trgu; |
| --- | --- |

122.

priznava pomen podpore neodvisnim kinematografom, ki so namenjeni evropskim filmom (npr. članom mreže Europa Cinemas), za okrepitev njihove evropske programske politike in raznolikosti ter njihove konkurenčnosti na trgu;

| 123. | poziva k tehnološko nevtralni podpori za vse kinematografe z velikim deležem evropskih filmov in z zahtevnim programom, neodvisno od prometa ali števila gledalcev; |
| --- | --- |

123.

poziva k tehnološko nevtralni podpori za vse kinematografe z velikim deležem evropskih filmov in z zahtevnim programom, neodvisno od prometa ali števila gledalcev;

| 124. | spodbuja države članice, naj spodbujajo in podpirajo razširjanje in kroženje evropskih filmov na svojih ozemljih s pomočjo temu namenjenih dogodkov in festivalov; spodbuja države članice, naj podprejo tudi različne filmske šole, ki obstajajo v Evropi; |
| --- | --- |

124.

spodbuja države članice, naj spodbujajo in podpirajo razširjanje in kroženje evropskih filmov na svojih ozemljih s pomočjo temu namenjenih dogodkov in festivalov; spodbuja države članice, naj podprejo tudi različne filmske šole, ki obstajajo v Evropi;

| 125. | poudarja, da bi bilo treba filmom, nagrajenim na evropskih festivalih, zagotoviti promocijsko podporo, ki bi nadalje olajšala mednarodne izdaje videa na zahtevo in pripomogla k promociji evropske kinematografije; |
| --- | --- |

125.

poudarja, da bi bilo treba filmom, nagrajenim na evropskih festivalih, zagotoviti promocijsko podporo, ki bi nadalje olajšala mednarodne izdaje videa na zahtevo in pripomogla k promociji evropske kinematografije;

| 126. | priznava vlogo, ki jo ima filmska nagrada LUX Evropskega parlamenta za promocijo evropskih filmov in večjezičnosti, s tem ko se podnaslovi zmagovalnega filma prevedejo v vseh 23 uradnih jezikov EU in s tem ko se odpirajo družbene razprave med državljani EU; |
| --- | --- |

126.

priznava vlogo, ki jo ima filmska nagrada LUX Evropskega parlamenta za promocijo evropskih filmov in večjezičnosti, s tem ko se podnaslovi zmagovalnega filma prevedejo v vseh 23 uradnih jezikov EU in s tem ko se odpirajo družbene razprave med državljani EU;

| 127. | predlaga boljše sodelovanje in interakcijo s tretjimi državami, ki naj bosta usmerjena v krepitev prepoznavnosti evropskih produkcij na svetovnem trgu ter zlasti na območju Sredozemlja, spodbujanje kulturnih izmenjav ter uvedbo novih pobud v podporo evro-sredozemskemu dialogu in demokratičnemu razvoju vse regije, tudi glede na zaveze, ki izhajajo iz evro-sredozemske konference o kinematografiji; |
| --- | --- |

127.

predlaga boljše sodelovanje in interakcijo s tretjimi državami, ki naj bosta usmerjena v krepitev prepoznavnosti evropskih produkcij na svetovnem trgu ter zlasti na območju Sredozemlja, spodbujanje kulturnih izmenjav ter uvedbo novih pobud v podporo evro-sredozemskemu dialogu in demokratičnemu razvoju vse regije, tudi glede na zaveze, ki izhajajo iz evro-sredozemske konference o kinematografiji;

*

* *

| 128. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

128.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

(3)  UL L 323, 9.12.2005, str. 57.

(4)  UL L 236, 31.8.2006, str. 28.

(5)  UL C 297, 7.12.2006, str. 1.

(6)  UL C 323, 30.11.2010, str. 15.

(7)  UL C 31, 7.2.2009, str. 1.

(8)  UL C 271 E, 12.11.2003, str. 176.

(9)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 143.

(10)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(11)  UL C 104, 2.4.2011, str. 31.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0240.

---

Četrtek, 17. november 2011

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/115

---

Četrtek, 17. november 2011Podpora EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču

P7_TA(2011)0507

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je začel veljati 1. julija 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je začel veljati 1. julija 2002,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, ki je začela veljati 12. januarja 1951, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, ki je začela veljati 12. januarja 1951,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Mednarodnem kazenskem sodišču, zlasti tistih z dne 19. novembra 1998 (1), 18. januarja 2001 (2), 28. februarja 2002 (3), 26. septembra 2002 (4) in 19. maja 2010 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Mednarodnem kazenskem sodišču, zlasti tistih z dne 19. novembra 1998 (1), 18. januarja 2001 (2), 28. februarja 2002 (3), 26. septembra 2002 (4) in 19. maja 2010 (5),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu, od katerih je zadnja z dne 16. decembra 2010 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu, od katerih je zadnja z dne 16. decembra 2010 (6),

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta št. 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta št. 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču (8),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta z dne 4. februarja 2004 in akcijskega načrta o spremljanju izvajanja Sklepa o Mednarodnem kazenskem sodišču z dne 12. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta z dne 4. februarja 2004 in akcijskega načrta o spremljanju izvajanja Sklepa o Mednarodnem kazenskem sodišču z dne 12. julija 2011,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči (9),

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 z naslovom "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 z naslovom "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa za obdobje 2010–2014 z naslovom "Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje" (december 2009) (10) in akcijskega načrta za uresničevanje stockholmskega programa (april 2010, (KOM(2010)0171)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa za obdobje 2010–2014 z naslovom "Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje" (december 2009) (10) in akcijskega načrta za uresničevanje stockholmskega programa (april 2010, (KOM(2010)0171)),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/494/PNZ z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva (11), in Sklepa Sveta 2003/335/PNZ z dne 8. maja 2003 o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/494/PNZ z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva (11), in Sklepa Sveta 2003/335/PNZ z dne 8. maja 2003 o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (12),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN 1593 (2005) o Sudanu/Darfurju in 1970 (2011) o Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN 1593 (2005) o Sudanu/Darfurju in 1970 (2011) o Libiji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0368/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0368/2011),

| A. | ker so pravičnost, pravna država in boj proti nekaznovanju stebri trajnostnega miru, saj zagotavljajo človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

A.

ker so pravičnost, pravna država in boj proti nekaznovanju stebri trajnostnega miru, saj zagotavljajo človekove pravice in temeljne svoboščine;

| B. | ker je septembra 2011 Rimski statut ratificirala 117. država, vendar mora prizadevanje za to, da bi ga ratificirale vse države, ostati glavni cilj; |
| --- | --- |

B.

ker je septembra 2011 Rimski statut ratificirala 117. država, vendar mora prizadevanje za to, da bi ga ratificirale vse države, ostati glavni cilj;

| C. | ker univerzalni značaj pravosodja pomeni njegovo enotno uporabo brez izjem in dvojnih meril; ker osebe, odgovorne za genocid, zločine proti človeštvu, zunajsodne usmrtitve, vojne zločine, mučenje, množična posilstva ali prisilna izginotja, ne smejo nikjer na svetu najti varnega zatočišča, |
| --- | --- |

C.

ker univerzalni značaj pravosodja pomeni njegovo enotno uporabo brez izjem in dvojnih meril; ker osebe, odgovorne za genocid, zločine proti človeštvu, zunajsodne usmrtitve, vojne zločine, mučenje, množična posilstva ali prisilna izginotja, ne smejo nikjer na svetu najti varnega zatočišča,

| D. | ker mora biti pravosodje nepogrešljiv element pri podpiranju prizadevanj za mir in reševanje sporov; |
| --- | --- |

D.

ker mora biti pravosodje nepogrešljiv element pri podpiranju prizadevanj za mir in reševanje sporov;

| E. | ker je ohranjanje neodvisnosti Mednarodnega kazenskega sodišča osrednjega pomena ne le za zagotavljanje njegove popolne učinkovitosti, temveč tudi za spodbujanje univerzalnosti Rimskega statuta; |
| --- | --- |

E.

ker je ohranjanje neodvisnosti Mednarodnega kazenskega sodišča osrednjega pomena ne le za zagotavljanje njegove popolne učinkovitosti, temveč tudi za spodbujanje univerzalnosti Rimskega statuta;

| F. | ker je Mednarodno kazensko sodišče prvo stalno mednarodno sodno telo, ki lahko sodi posameznikom za genocid, zločine proti človeštvu in vojne zločine ter tako odločilno prispeva k spoštovanju človekovih pravic in mednarodnemu pravu z bojem proti nekaznovanju, igra pomembno vlogo pri odvračanju od kršitev ter jasno sporoča, da je nekaznovanje teh zločinov nedopustno; |
| --- | --- |

F.

ker je Mednarodno kazensko sodišče prvo stalno mednarodno sodno telo, ki lahko sodi posameznikom za genocid, zločine proti človeštvu in vojne zločine ter tako odločilno prispeva k spoštovanju človekovih pravic in mednarodnemu pravu z bojem proti nekaznovanju, igra pomembno vlogo pri odvračanju od kršitev ter jasno sporoča, da je nekaznovanje teh zločinov nedopustno;

| G. | ker je zasledovanje "interesa pravičnosti" ne glede na politične pomisleke (člen 53 Rimskega statuta) temeljno načelo sodišča; ker Mednarodno kazensko sodišče pomembno prispeva h krepitvi mednarodne pravičnosti in s tem k varnosti, pravičnosti in pravni državi, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je zasledovanje "interesa pravičnosti" ne glede na politične pomisleke (člen 53 Rimskega statuta) temeljno načelo sodišča; ker Mednarodno kazensko sodišče pomembno prispeva h krepitvi mednarodne pravičnosti in s tem k varnosti, pravičnosti in pravni državi, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti;

| H. | ker je Mednarodno kazensko sodišče pristojno za kazniva dejanja, storjena po začetku veljavnosti Rimskega statuta 1. julija 2002; |
| --- | --- |

H.

ker je Mednarodno kazensko sodišče pristojno za kazniva dejanja, storjena po začetku veljavnosti Rimskega statuta 1. julija 2002;

| I. | ker v skladu s preambulo Rimskega statuta ter z načelom dopolnjevanja Mednarodno kazensko sodišče ukrepa le v primerih, ko nacionalna sodišča ne morejo ali ne želijo izvajati verodostojnih sojenj, zato so države pogodbenice še vedno prvenstveno odgovorne za pregon vojnih zločinov, zločinov zoper človeštvo in genocida; ker je sodelovanje med državami pogodbenicami Rimskega statuta in sodelovanje z regionalnimi organizacijami izjemnega pomena, zlasti kadar je ogrožena sodna pristojnost sodišča; |
| --- | --- |

I.

ker v skladu s preambulo Rimskega statuta ter z načelom dopolnjevanja Mednarodno kazensko sodišče ukrepa le v primerih, ko nacionalna sodišča ne morejo ali ne želijo izvajati verodostojnih sojenj, zato so države pogodbenice še vedno prvenstveno odgovorne za pregon vojnih zločinov, zločinov zoper človeštvo in genocida; ker je sodelovanje med državami pogodbenicami Rimskega statuta in sodelovanje z regionalnimi organizacijami izjemnega pomena, zlasti kadar je ogrožena sodna pristojnost sodišča;

| J. | ker Mednarodno kazensko sodišče s svojo politiko "pozitivnega dopolnjevanja" podpira nacionalna sodišča pri preiskovanju in sodnem pregonu vojnih zločinov; |
| --- | --- |

J.

ker Mednarodno kazensko sodišče s svojo politiko "pozitivnega dopolnjevanja" podpira nacionalna sodišča pri preiskovanju in sodnem pregonu vojnih zločinov;

| K. | ker Mednarodno kazensko sodišče trenutno izvaja preiskave v sedmih državah (Uganda, Demokratična republika Kongo, regija Darfur v Sudanu, Centralnoafriška republika, Kenija, Libija in Slonokoščena obala) in je javno objavilo, da preučuje informacije o domnevnih kaznivih dejanjih, zagrešenih v več drugih državah; ker je dva primera (Darfur in Libija) sodišču predložil Varnostni svet Združenih narodov, tri primere (Uganda, Demokratična republika Kongo in Centralnoafriška republika) so mu predložile države pogodbenice same, v dveh primerih (Kenija in Slonokoščena obala) pa je tožilec začel postopek na lastno pobudo; |
| --- | --- |

K.

ker Mednarodno kazensko sodišče trenutno izvaja preiskave v sedmih državah (Uganda, Demokratična republika Kongo, regija Darfur v Sudanu, Centralnoafriška republika, Kenija, Libija in Slonokoščena obala) in je javno objavilo, da preučuje informacije o domnevnih kaznivih dejanjih, zagrešenih v več drugih državah; ker je dva primera (Darfur in Libija) sodišču predložil Varnostni svet Združenih narodov, tri primere (Uganda, Demokratična republika Kongo in Centralnoafriška republika) so mu predložile države pogodbenice same, v dveh primerih (Kenija in Slonokoščena obala) pa je tožilec začel postopek na lastno pobudo;

| L. | ker je večina od sedemnajstih nalogov za prijetje, ki jih je izdalo Mednarodno kazensko sodišče, tudi za Josepha Konyja in druge voditelje Gospodove odporniške vojske v severni Ugandi, Bosca Ntagando v Demokratični republiki Kongo, Ahmeda Mohameda Haruna, Alija Mohameda Ali Abdelrahmana in predsednika Omarja Hasana Ahmada al Baširja v Sudanu ter Saifa al-Islama Gadafija in Abdulaha Al-Senusija v Libiji, še vedno neizvršenih; |
| --- | --- |

L.

ker je večina od sedemnajstih nalogov za prijetje, ki jih je izdalo Mednarodno kazensko sodišče, tudi za Josepha Konyja in druge voditelje Gospodove odporniške vojske v severni Ugandi, Bosca Ntagando v Demokratični republiki Kongo, Ahmeda Mohameda Haruna, Alija Mohameda Ali Abdelrahmana in predsednika Omarja Hasana Ahmada al Baširja v Sudanu ter Saifa al-Islama Gadafija in Abdulaha Al-Senusija v Libiji, še vedno neizvršenih;

| M. | ker so pošteno sojenje, predpisan postopek in pravice žrtev temeljna načela sistema Rimskega statuta; |
| --- | --- |

M.

ker so pošteno sojenje, predpisan postopek in pravice žrtev temeljna načela sistema Rimskega statuta;

| N. | ker je cilj sodišča vsestransko zagotavljanje pravic žrtev in prizadetih skupnosti ter poprava škode, med drugim s sodelovanjem, zaščito, pravnim zastopanjem in ozaveščanjem; |
| --- | --- |

N.

ker je cilj sodišča vsestransko zagotavljanje pravic žrtev in prizadetih skupnosti ter poprava škode, med drugim s sodelovanjem, zaščito, pravnim zastopanjem in ozaveščanjem;

| O. | ker sodišče pričam na podlagi struktur za varstvo prič omogoča sodelovanje v postopkih pred sodiščem; |
| --- | --- |

O.

ker sodišče pričam na podlagi struktur za varstvo prič omogoča sodelovanje v postopkih pred sodiščem;

| P. | ker je Mednarodno kazensko sodišče zaradi sistema odškodnin žrtvam zločinov v sodni pristojnosti tega sodišča edinstvena sodna institucija na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

P.

ker je Mednarodno kazensko sodišče zaradi sistema odškodnin žrtvam zločinov v sodni pristojnosti tega sodišča edinstvena sodna institucija na mednarodni ravni;

| Q. | ker je uspešnost odškodninskih postopkov, ki so se začeli leta 2011, odvisna od prostovoljnih prispevkov donatorjev ter od pobiranja glob in zaplemb premoženja obsojenih oseb; |
| --- | --- |

Q.

ker je uspešnost odškodninskih postopkov, ki so se začeli leta 2011, odvisna od prostovoljnih prispevkov donatorjev ter od pobiranja glob in zaplemb premoženja obsojenih oseb;

| R. | ker mora sodišče obravnavati hitro rastoče število preiskav, primerov in predhodnih preiskav, medtem ko si nekatere države pogodbenice Rimskega statuta prizadevajo, da bi njegov proračun ostal nespremenjen ali se celo zmanjšal; |
| --- | --- |

R.

ker mora sodišče obravnavati hitro rastoče število preiskav, primerov in predhodnih preiskav, medtem ko si nekatere države pogodbenice Rimskega statuta prizadevajo, da bi njegov proračun ostal nespremenjen ali se celo zmanjšal;

| S. | ker so EU in njene države članice tesne zaveznice sodišča že od njegove ustanovitve, mu zagotavljajo politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo, vključno s spodbujanjem vsesplošne uporabe Rimskega statuta in ohranjanjem njegove celovitosti, in varujejo ter krepijo njegovo neodvisnost; |
| --- | --- |

S.

ker so EU in njene države članice tesne zaveznice sodišča že od njegove ustanovitve, mu zagotavljajo politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo, vključno s spodbujanjem vsesplošne uporabe Rimskega statuta in ohranjanjem njegove celovitosti, in varujejo ter krepijo njegovo neodvisnost;

| T. | ker se je mogoče proti nekaznovanju boriti le, če bodo vse države pogodbenice v celoti sodelovale z Mednarodnim kazenskim sodiščem in če bodo tudi države, ki niso pogodbenice Rimskega statuta, pomagale sodišču; |
| --- | --- |

T.

ker se je mogoče proti nekaznovanju boriti le, če bodo vse države pogodbenice v celoti sodelovale z Mednarodnim kazenskim sodiščem in če bodo tudi države, ki niso pogodbenice Rimskega statuta, pomagale sodišču;

Potreba po okrepitvi podpore sodišču s političnimi in diplomatskimi ukrepi

| 1. | ponovno poudarja svojo polno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, Rimskemu statutu in sistemu mednarodnega kazenskega prava, katerih glavni cilj je boj proti nekaznovanju genocida, vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja svojo polno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, Rimskemu statutu in sistemu mednarodnega kazenskega prava, katerih glavni cilj je boj proti nekaznovanju genocida, vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu;

| 2. | znova poudarja, da v celoti podpira urad tožilca, njegovo pristojnost, da sproži postopek na lastno pobudo, in napredek pri sprožanju novih preiskav; |
| --- | --- |

2.

znova poudarja, da v celoti podpira urad tožilca, njegovo pristojnost, da sproži postopek na lastno pobudo, in napredek pri sprožanju novih preiskav;

| 3. | poziva države pogodbenice in države, ki niso pogodbenice Rimskega statuta, naj ne izvajajo političnega pritiska na sodišče, da bi to ohranilo svojo neodvisnost ter zagotovilo pravičnost na podlagi prava, ne pa političnih motivov; |
| --- | --- |

3.

poziva države pogodbenice in države, ki niso pogodbenice Rimskega statuta, naj ne izvajajo političnega pritiska na sodišče, da bi to ohranilo svojo neodvisnost ter zagotovilo pravičnost na podlagi prava, ne pa političnih motivov;

| 4. | poudarja pomembnost načela univerzalnosti ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, države članice EU in Komisijo, naj si še naprej odločno prizadevajo za spodbujanje vseh držav po svetu k ratifikaciji Rimskega statuta, sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča ter nacionalnih izvedbenih predpisov; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomembnost načela univerzalnosti ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, države članice EU in Komisijo, naj si še naprej odločno prizadevajo za spodbujanje vseh držav po svetu k ratifikaciji Rimskega statuta, sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča ter nacionalnih izvedbenih predpisov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da so EU in večina držav članic na konferenci v Kampali dale posebne obljube, in priporoča, naj jih pravočasno izpolnijo in o tem poročajo na naslednji skupščini držav pogodbenic, ki bo predvidoma potekala od 12. do 21. decembra 2011 v New Yorku; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da so EU in večina držav članic na konferenci v Kampali dale posebne obljube, in priporoča, naj jih pravočasno izpolnijo in o tem poročajo na naslednji skupščini držav pogodbenic, ki bo predvidoma potekala od 12. do 21. decembra 2011 v New Yorku;

| 6. | pozdravlja sprejetje sprememb Rimskega statuta, med drugim o kaznivem dejanju agresije, in poziva vse države članice EU k njihovi ratifikaciji in vključitvi v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sprejetje sprememb Rimskega statuta, med drugim o kaznivem dejanju agresije, in poziva vse države članice EU k njihovi ratifikaciji in vključitvi v nacionalno zakonodajo;

| 7. | pozdravlja pregled skupnega stališča EU o Mednarodnem kazenskem sodišču s sprejetjem sklepa 21. marca 2011; ugotavlja, da novi sklep upošteva izzive, s katerimi se sooča sodišče, in poudarja, da je dobra osnova za podporo EU in njenih držav članic sodišču pri spopadanju z njimi; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pregled skupnega stališča EU o Mednarodnem kazenskem sodišču s sprejetjem sklepa 21. marca 2011; ugotavlja, da novi sklep upošteva izzive, s katerimi se sooča sodišče, in poudarja, da je dobra osnova za podporo EU in njenih držav članic sodišču pri spopadanju z njimi;

| 8. | pozdravlja revidirani akcijski načrt EU z dne 12. julija 2011 o spremljanju izvajanja sklepa o Mednarodnem kazenskem sodišču, v katerem so izraženi učinkoviti in konkretni ukrepi, s katerimi bo EU v prihodnosti povečala svojo podporo sodišču, in spodbuja predsedstvo Sveta, naj skupaj s Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in državami članicami uvrsti izvajanje akcijskega načrta med prednostne naloge; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja revidirani akcijski načrt EU z dne 12. julija 2011 o spremljanju izvajanja sklepa o Mednarodnem kazenskem sodišču, v katerem so izraženi učinkoviti in konkretni ukrepi, s katerimi bo EU v prihodnosti povečala svojo podporo sodišču, in spodbuja predsedstvo Sveta, naj skupaj s Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in državami članicami uvrsti izvajanje akcijskega načrta med prednostne naloge;

| 9. | poudarja, da je popolno in pravočasno sodelovanje med državami pogodbenicami, vključno z državami članicami EU, in sodiščem še naprej bistvenega pomena za učinkovitost in uspešnost mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je popolno in pravočasno sodelovanje med državami pogodbenicami, vključno z državami članicami EU, in sodiščem še naprej bistvenega pomena za učinkovitost in uspešnost mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema;

| 10. | poziva EU in države članice, naj pravočasno izpolnijo vse zahteve sodišča za podporo in sodelovanje, da bi med drugim zagotovili izvršitev nerešenih nalogov za prijetje in informacije, pri čemer so tu vključene tudi zahteve za pomoč pri ugotavljanju, zamrznitvi in zaplembi finančnega premoženja osumljencev; |
| --- | --- |

10.

poziva EU in države članice, naj pravočasno izpolnijo vse zahteve sodišča za podporo in sodelovanje, da bi med drugim zagotovili izvršitev nerešenih nalogov za prijetje in informacije, pri čemer so tu vključene tudi zahteve za pomoč pri ugotavljanju, zamrznitvi in zaplembi finančnega premoženja osumljencev;

| 11. | poziva vse države članice EU, ki tega še niso storile, naj sprejmejo nacionalno zakonodajo o sodelovanju in z Mednarodnim kazenskim sodiščem sklenejo okvirne sporazume o izvrševanju kazenskih sankcij, ki jih izreče sodišče, in o vprašanjih preiskovanja, zbiranja dokazov, iskanja, zaščite in preselitev prič, prijetja, izročitev, pridržanja in sprejema obtoženih oseb, ki so bile izpuščene proti varščini, in zaprtja obsojenih oseb; poziva države članice k medsebojnemu sodelovanju v okviru policijskih, pravosodnih in drugih ustreznih mehanizmov za zagotavljanje ustrezne podpore Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

11.

poziva vse države članice EU, ki tega še niso storile, naj sprejmejo nacionalno zakonodajo o sodelovanju in z Mednarodnim kazenskim sodiščem sklenejo okvirne sporazume o izvrševanju kazenskih sankcij, ki jih izreče sodišče, in o vprašanjih preiskovanja, zbiranja dokazov, iskanja, zaščite in preselitev prič, prijetja, izročitev, pridržanja in sprejema obtoženih oseb, ki so bile izpuščene proti varščini, in zaprtja obsojenih oseb; poziva države članice k medsebojnemu sodelovanju v okviru policijskih, pravosodnih in drugih ustreznih mehanizmov za zagotavljanje ustrezne podpore Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 12. | spodbuja države članice EU, naj spremenijo člen 83 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi na seznam kaznivih dejanj, ki so v pristojnosti EU, dodale kazniva dejanja v sodni pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča; natančneje povedano, spodbuja države članice EU, naj na EU prenesejo pristojnosti na področju ugotavljanja in zaplembe premoženja oseb, ki so obtožene pred Mednarodnim kazenskim sodiščem, tudi če sodni postopek uvede Mednarodno kazensko sodišče; poziva države članice EU, naj sodelujejo pri izmenjavi ustreznih informacij med obstoječimi uradi za odvzem premoženjske koristi in v okviru Camdenske meddržavne mreže uradov za odvzem premoženjske koristi (CARIN); |
| --- | --- |

12.

spodbuja države članice EU, naj spremenijo člen 83 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi na seznam kaznivih dejanj, ki so v pristojnosti EU, dodale kazniva dejanja v sodni pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča; natančneje povedano, spodbuja države članice EU, naj na EU prenesejo pristojnosti na področju ugotavljanja in zaplembe premoženja oseb, ki so obtožene pred Mednarodnim kazenskim sodiščem, tudi če sodni postopek uvede Mednarodno kazensko sodišče; poziva države članice EU, naj sodelujejo pri izmenjavi ustreznih informacij med obstoječimi uradi za odvzem premoženjske koristi in v okviru Camdenske meddržavne mreže uradov za odvzem premoženjske koristi (CARIN);

| 13. | poziva države članice EU, naj določbe Rimskega statuta in sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča v celoti vključijo v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice EU, naj določbe Rimskega statuta in sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča v celoti vključijo v nacionalno zakonodajo;

| 14. | pozdravlja sprejetje sprememb Rimskega statuta, povezanih s kaznivim dejanjem agresije, na revizijski konferenci v Kampali in poziva države članice EU k njihovi ratifikaciji in vključitvi v nacionalno zakonodajo; priporoča, da si je zavoljo krepitve univerzalnosti Rimskega statuta treba s skupnimi močmi prizadevati za natančnejšo opredelitev zadevnih kaznivih dejanj agresije, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja sprejetje sprememb Rimskega statuta, povezanih s kaznivim dejanjem agresije, na revizijski konferenci v Kampali in poziva države članice EU k njihovi ratifikaciji in vključitvi v nacionalno zakonodajo; priporoča, da si je zavoljo krepitve univerzalnosti Rimskega statuta treba s skupnimi močmi prizadevati za natančnejšo opredelitev zadevnih kaznivih dejanj agresije, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;

| 15. | ugotavlja, da bo lahko sodišče v skladu z izidi konference v Kampali sodno pristojnost za kaznivo dejanje agresije začelo izvajati šele po januarju 2017, ko naj bi o začetku izvajanja te pristojnosti odločile države pogodbenice; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da bo lahko sodišče v skladu z izidi konference v Kampali sodno pristojnost za kaznivo dejanje agresije začelo izvajati šele po januarju 2017, ko naj bi o začetku izvajanja te pristojnosti odločile države pogodbenice;

| 16. | pozdravlja prispevek nekaterih držav članic EU k boju proti nekaznovanju najhujših zločinov, ki jih je človeštvo doživelo, z izvajanjem splošne sodne pristojnosti; spodbuja vse države članice EU, naj jih posnemajo; priporoča, da je treba še naprej krepiti vlogo mreže kontaktnih točk EU za vojne zločine, zločine proti človeštvu in genocid pri spodbujanju sodelovanja med organi kazenskega pregona EU, kadar gre za pregon hujših kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja prispevek nekaterih držav članic EU k boju proti nekaznovanju najhujših zločinov, ki jih je človeštvo doživelo, z izvajanjem splošne sodne pristojnosti; spodbuja vse države članice EU, naj jih posnemajo; priporoča, da je treba še naprej krepiti vlogo mreže kontaktnih točk EU za vojne zločine, zločine proti človeštvu in genocid pri spodbujanju sodelovanja med organi kazenskega pregona EU, kadar gre za pregon hujših kaznivih dejanj;

| 17. | poudarja ključno vlogo mednarodne pristojnosti v kazenskih zadevah v boju proti nekaznovanju in pri obravnavanju zadevnih kršitev mednarodnega prava v zvezi z nezakonito uporabo in novačenjem otrok vojakov; ostro nasprotuje novačenju in naboru otrok, mlajših od 18 let, za oborožene sile oziroma vsakršnemu njihovemu sodelovanju v vojaškem posredovanju; poudarja pomen zaščite njihove pravice do mirnega otroštva, izobraževanja, fizične celovitosti, varnosti in spolne anatomije; |
| --- | --- |

17.

poudarja ključno vlogo mednarodne pristojnosti v kazenskih zadevah v boju proti nekaznovanju in pri obravnavanju zadevnih kršitev mednarodnega prava v zvezi z nezakonito uporabo in novačenjem otrok vojakov; ostro nasprotuje novačenju in naboru otrok, mlajših od 18 let, za oborožene sile oziroma vsakršnemu njihovemu sodelovanju v vojaškem posredovanju; poudarja pomen zaščite njihove pravice do mirnega otroštva, izobraževanja, fizične celovitosti, varnosti in spolne anatomije;

| 18. | poziva k vzpostavitvi učinkovitih politik in izboljševalnih mehanizmov, s katerimi bi zagotovili, da bi imelo sodelovanje žrtev z Mednarodnim kazenskim sodiščem velik vpliv, vključno z zagotavljanjem dostopnejšega psihološkega, zdravstvenega in pravnega svetovanja ter enostavnega dostopa do programov za zaščito prič; poudarja pomen ozaveščanja o prisotnosti spolnega nasilja na konfliktnih območjih prek pravnih programov, vodenja evidence o kaznivih dejanjih na podlagi spola v oboroženih konfliktih, usposabljanja odvetnikov, sodnikov in aktivistov o Rimskem statutu in mednarodni sodni praksi v zvezi s kaznivimi dejanji na podlagi spola zoper ženske in otroke; |
| --- | --- |

18.

poziva k vzpostavitvi učinkovitih politik in izboljševalnih mehanizmov, s katerimi bi zagotovili, da bi imelo sodelovanje žrtev z Mednarodnim kazenskim sodiščem velik vpliv, vključno z zagotavljanjem dostopnejšega psihološkega, zdravstvenega in pravnega svetovanja ter enostavnega dostopa do programov za zaščito prič; poudarja pomen ozaveščanja o prisotnosti spolnega nasilja na konfliktnih območjih prek pravnih programov, vodenja evidence o kaznivih dejanjih na podlagi spola v oboroženih konfliktih, usposabljanja odvetnikov, sodnikov in aktivistov o Rimskem statutu in mednarodni sodni praksi v zvezi s kaznivimi dejanji na podlagi spola zoper ženske in otroke;

| 19. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj zagotovijo programe usposabljanja za – med drugim – policijske preiskovalce, tožilce, sodnike in vojaške uslužbence, ki se osredotočajo na določbe Rimskega statuta in zadevno mednarodno pravo ter na preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in kazenski pregon kršitev teh načel; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj zagotovijo programe usposabljanja za – med drugim – policijske preiskovalce, tožilce, sodnike in vojaške uslužbence, ki se osredotočajo na določbe Rimskega statuta in zadevno mednarodno pravo ter na preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in kazenski pregon kršitev teh načel;

| 20. | ugotavlja, da sta EU in Mednarodno kazensko sodišče sklenila sporazum o sodelovanju in pomoči; poziva države članice EU, naj izvajajo načelo splošne sodne pristojnosti v boju proti nekaznovanju in zločinom proti človeštvu, ter poudarja pomembnost tega načela za učinkovitost in uspešnost mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da sta EU in Mednarodno kazensko sodišče sklenila sporazum o sodelovanju in pomoči; poziva države članice EU, naj izvajajo načelo splošne sodne pristojnosti v boju proti nekaznovanju in zločinom proti človeštvu, ter poudarja pomembnost tega načela za učinkovitost in uspešnost mednarodnega kazenskega pravosodnega sistema;

| 21. | odločno spodbuja EU in njene države članice, naj uporabijo vsa diplomatska sredstva in instrumente, da se doseže učinkovito sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, še posebej na področju izvrševanja nerešenih nalogov za prijetje; |
| --- | --- |

21.

odločno spodbuja EU in njene države članice, naj uporabijo vsa diplomatska sredstva in instrumente, da se doseže učinkovito sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, še posebej na področju izvrševanja nerešenih nalogov za prijetje;

| 22. | odločno spodbuja EU in njene države članice, naj s pomočjo Evropske službe za zunanje delovanje po vzoru obstoječih smernic ZN in Mednarodnega kazenskega sodišča, ki jih upošteva urad tožilca, vzpostavijo sistem strogih notranjih smernic s kodeksom ravnanja za stike med uradniki EU in držav članic ter osebami, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče, zlasti kadar te še vedno opravljajo uradne funkcije, ne glede na njihov status in to, ali so državljani držav pogodbenic Rimskega statuta ali držav, ki niso pogodbenice; |
| --- | --- |

22.

odločno spodbuja EU in njene države članice, naj s pomočjo Evropske službe za zunanje delovanje po vzoru obstoječih smernic ZN in Mednarodnega kazenskega sodišča, ki jih upošteva urad tožilca, vzpostavijo sistem strogih notranjih smernic s kodeksom ravnanja za stike med uradniki EU in držav članic ter osebami, ki jih išče Mednarodno kazensko sodišče, zlasti kadar te še vedno opravljajo uradne funkcije, ne glede na njihov status in to, ali so državljani držav pogodbenic Rimskega statuta ali držav, ki niso pogodbenice;

| 23. | poziva EU in njene države članice, naj v primeru, ko partnerska država povabi osebo, za katero je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje, ali izrazi pripravljenost, da taki osebi dovoli obisk na svojem ozemlju, na državo takoj začnejo izvajati močan pritisk, da se zagotovi prijetje ali podpora pri operaciji za prijetje oziroma da se osebi vsaj prepreči potovanje; ugotavlja, da so tovrstna povabila sudanskemu predsedniku Omarju al Baširju nedavno med drugim izdali Čad, Kitajska, Džibuti in Kenija; |
| --- | --- |

23.

poziva EU in njene države članice, naj v primeru, ko partnerska država povabi osebo, za katero je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje, ali izrazi pripravljenost, da taki osebi dovoli obisk na svojem ozemlju, na državo takoj začnejo izvajati močan pritisk, da se zagotovi prijetje ali podpora pri operaciji za prijetje oziroma da se osebi vsaj prepreči potovanje; ugotavlja, da so tovrstna povabila sudanskemu predsedniku Omarju al Baširju nedavno med drugim izdali Čad, Kitajska, Džibuti in Kenija;

| 24. | podpira nedavno odločitev tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča, da v zvezi z domnevnimi zločini proti človeštvu v obdobju od začetka vstaje v državi izda naloge za prijetje Saifa al Islama Gadafija in vodje libijske obveščevalne službe Abdulaha al Senusija; poudarja, da bodo uspešna prijetja teh oseb in sojenja pred Mednarodnim kazenskim sodiščem odločilno prispevala k boju proti nekaznovanju v regiji; |
| --- | --- |

24.

podpira nedavno odločitev tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča, da v zvezi z domnevnimi zločini proti človeštvu v obdobju od začetka vstaje v državi izda naloge za prijetje Saifa al Islama Gadafija in vodje libijske obveščevalne službe Abdulaha al Senusija; poudarja, da bodo uspešna prijetja teh oseb in sojenja pred Mednarodnim kazenskim sodiščem odločilno prispevala k boju proti nekaznovanju v regiji;

| 25. | izraža globoko zaskrbljenost glede dejstva, da so nekatere države pogodbenice Mednarodnega kazenskega sodišča, kot so Čad, Džibuti in Kenija, nedavno na svojem ozemlju sprejele sudanskega predsednika Omarja al Baširja, ne da bi mu odvzele prostost in ga predale sodišču, čeprav je po Rimskem statutu jasna njihova pravna obveznost, da mu odvzamejo prostost in ga predajo; |
| --- | --- |

25.

izraža globoko zaskrbljenost glede dejstva, da so nekatere države pogodbenice Mednarodnega kazenskega sodišča, kot so Čad, Džibuti in Kenija, nedavno na svojem ozemlju sprejele sudanskega predsednika Omarja al Baširja, ne da bi mu odvzele prostost in ga predale sodišču, čeprav je po Rimskem statutu jasna njihova pravna obveznost, da mu odvzamejo prostost in ga predajo;

| 26. | poudarja pomembnost odločnih ukrepov EU za predvidevanje in preprečevanje ali obsodbo takih oblik nesodelovanja; ponavlja, da morajo EU in države članice uvesti notranji protokol konkretnih in standardnih ukrepov za pravočasen in dosleden odziv na primere nesodelovanja s sodiščem, pri čemer naj jih po potrebi uskladijo z mehanizmi drugih zadevnih institucij, tudi Skupščine držav pogodbenic; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomembnost odločnih ukrepov EU za predvidevanje in preprečevanje ali obsodbo takih oblik nesodelovanja; ponavlja, da morajo EU in države članice uvesti notranji protokol konkretnih in standardnih ukrepov za pravočasen in dosleden odziv na primere nesodelovanja s sodiščem, pri čemer naj jih po potrebi uskladijo z mehanizmi drugih zadevnih institucij, tudi Skupščine držav pogodbenic;

| 27. | ugotavlja, da so imele afriške države pomembno vlogo pri ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, in meni, da sta njihova podpora in tesno sodelovanje nepogrešljiva dejavnika za učinkovito in neodvisno delovanje sodišča; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da so imele afriške države pomembno vlogo pri ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, in meni, da sta njihova podpora in tesno sodelovanje nepogrešljiva dejavnika za učinkovito in neodvisno delovanje sodišča;

| 28. | poziva afriške države podpisnice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, naj izpolnijo svoje obveznosti v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča, naj v skladu z ustanovnim aktom Afriške unije aktivno podprejo sojenje najhujšim svetovnim zločincem in naj izrečejo odločno podporo sodišču na srečanjih Afriške unije, Afriško unijo pa poziva, naj prekine krog nekaznovanosti za najhujša kazniva dejanja ter pomaga žrtvam teh grozodejstev; izraža podporo zahtevi sodišča po odprtju urada za zvezo z Afriško unijo v Adis Abebi; |
| --- | --- |

28.

poziva afriške države podpisnice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, naj izpolnijo svoje obveznosti v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča, naj v skladu z ustanovnim aktom Afriške unije aktivno podprejo sojenje najhujšim svetovnim zločincem in naj izrečejo odločno podporo sodišču na srečanjih Afriške unije, Afriško unijo pa poziva, naj prekine krog nekaznovanosti za najhujša kazniva dejanja ter pomaga žrtvam teh grozodejstev; izraža podporo zahtevi sodišča po odprtju urada za zvezo z Afriško unijo v Adis Abebi;

| 29. | poziva EU in države članice, naj vprašanja v zvezi z delom Mednarodnega kazenskega sodišča in določbami Rimskega statuta vključujejo v svoje razvojne programe, katerih cilj je okrepiti načela pravne države; poziva EU in države članice, naj zagotovijo potrebno tehnično, logistično in finančno podporo in strokovno znanje državam v razvoju z omejenimi viri, da bodo lahko uskladile svoje nacionalne zakonodaje z načeli Rimskega statuta in sodelovale z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ne glede na to, ali so te države ratificirale statut ali ne; poleg tega spodbuja EU in države članice, naj podprejo programe usposabljanja pripadnikov policije, pravosodja, vojske in upravnih organov v državah v razvoju, da se seznanijo z določbami Rimskega statuta; |
| --- | --- |

29.

poziva EU in države članice, naj vprašanja v zvezi z delom Mednarodnega kazenskega sodišča in določbami Rimskega statuta vključujejo v svoje razvojne programe, katerih cilj je okrepiti načela pravne države; poziva EU in države članice, naj zagotovijo potrebno tehnično, logistično in finančno podporo in strokovno znanje državam v razvoju z omejenimi viri, da bodo lahko uskladile svoje nacionalne zakonodaje z načeli Rimskega statuta in sodelovale z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ne glede na to, ali so te države ratificirale statut ali ne; poleg tega spodbuja EU in države članice, naj podprejo programe usposabljanja pripadnikov policije, pravosodja, vojske in upravnih organov v državah v razvoju, da se seznanijo z določbami Rimskega statuta;

| 30. | spodbuja naslednjo Skupno parlamentarno skupščino AKP–EU k razpravi o boju proti nekaznovanju v mednarodnem razvojnem sodelovanju in ustreznemu političnemu dialogu, skladno s pozivi v več resolucijah in s členom 11.6 revidiranega sporazuma iz Cotonouja, z namenom vključevanja boja proti nekaznovanju in krepitve pravne države v obstoječe programe in ukrepe razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

30.

spodbuja naslednjo Skupno parlamentarno skupščino AKP–EU k razpravi o boju proti nekaznovanju v mednarodnem razvojnem sodelovanju in ustreznemu političnemu dialogu, skladno s pozivi v več resolucijah in s členom 11.6 revidiranega sporazuma iz Cotonouja, z namenom vključevanja boja proti nekaznovanju in krepitve pravne države v obstoječe programe in ukrepe razvojnega sodelovanja;

| 31. | spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in diplomatske službe držav članic EU k sistematični in ciljno usmerjeni uporabi diplomatskih orodij, ki jih uporabljajo za podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter spodbujanje širše ratifikacije in izvajanja Rimskega statuta; ugotavlja, da ta orodja vključujejo demarše, politične izjave, izjave, klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v sporazumih s tretjimi državami in politični dialog ter dialog o človekovih pravicah; svetuje, da se na podlagi ocene rezultatov sprejmejo ustrezni ukrepi; |
| --- | --- |

31.

spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in diplomatske službe držav članic EU k sistematični in ciljno usmerjeni uporabi diplomatskih orodij, ki jih uporabljajo za podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter spodbujanje širše ratifikacije in izvajanja Rimskega statuta; ugotavlja, da ta orodja vključujejo demarše, politične izjave, izjave, klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v sporazumih s tretjimi državami in politični dialog ter dialog o človekovih pravicah; svetuje, da se na podlagi ocene rezultatov sprejmejo ustrezni ukrepi;

| 32. | poudarja, da se mora Mednarodno kazensko sodišče osredotočiti ne le na oborožene spopade, temveč tudi na bolj proaktivno preiskovanje nujnih primerov na področju človekovih pravic, ki postanejo tako resni kot hudi kot zločini proti človeštvu, in na primere, ko domače oblasti očitno nočejo preiskovati, kazensko preganjati in kaznovati domnevnih storilcev kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se mora Mednarodno kazensko sodišče osredotočiti ne le na oborožene spopade, temveč tudi na bolj proaktivno preiskovanje nujnih primerov na področju človekovih pravic, ki postanejo tako resni kot hudi kot zločini proti človeštvu, in na primere, ko domače oblasti očitno nočejo preiskovati, kazensko preganjati in kaznovati domnevnih storilcev kaznivih dejanj;

| 33. | zahteva, naj visoka predstavnica/podpredsednica in države članice EU sprožijo diplomatsko pobudo za spodbuditev držav članic Varnostnega sveta Združenih narodov, da Mednarodnemu kazenskemu sodišču predlagajo uvedbo preiskav v primerih, ko so uradniki držav, ki niso pogodbenice statuta, domnevno sodelovali pri zločinih proti človeštvu, pa ostajajo nekaznovani, med drugim tudi nedavno v Iranu, Siriji, Bahrajnu in Jemnu; |
| --- | --- |

33.

zahteva, naj visoka predstavnica/podpredsednica in države članice EU sprožijo diplomatsko pobudo za spodbuditev držav članic Varnostnega sveta Združenih narodov, da Mednarodnemu kazenskemu sodišču predlagajo uvedbo preiskav v primerih, ko so uradniki držav, ki niso pogodbenice statuta, domnevno sodelovali pri zločinih proti človeštvu, pa ostajajo nekaznovani, med drugim tudi nedavno v Iranu, Siriji, Bahrajnu in Jemnu;

| 34. | priznava vlogo EU pri uveljavljanju ratifikacije Rimskega statuta in sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča po vsem svetu in pozdravlja zadnje pristope k Rimskemu statutu in njegovo ratifikacijo v Tuniziji, na Filipinih, na Maldivih, v Grenadi, v Moldaviji, v Sveti Luciji in na Sejšelih, s čimer se je število držav pogodbenic povečalo na 118; poziva več azijskih, severnoafriških, bližnjevzhodnih in podsaharskih držav, naj pristopijo k Rimskemu statutu; |
| --- | --- |

34.

priznava vlogo EU pri uveljavljanju ratifikacije Rimskega statuta in sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča po vsem svetu in pozdravlja zadnje pristope k Rimskemu statutu in njegovo ratifikacijo v Tuniziji, na Filipinih, na Maldivih, v Grenadi, v Moldaviji, v Sveti Luciji in na Sejšelih, s čimer se je število držav pogodbenic povečalo na 118; poziva več azijskih, severnoafriških, bližnjevzhodnih in podsaharskih držav, naj pristopijo k Rimskemu statutu;

| 35. | poziva EU in zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbujata vsesplošno uporabo Rimskega statuta in sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča in boj proti nekaznovanju, pa tudi spoštovanje in nudenje pomoči sodišču ter sodelovanje z njim v sklopu odnosov EU s tretjimi državami, tudi v okviru Sporazuma iz Cotonouja in dialogov med EU in regionalnimi organizacijami, na primer Afriško unijo, Arabsko ligo, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); poudarja tudi pomembnost spodbujanja ratifikacije in uporabe Rimskega statuta za sodišče v dvostranskih dialogih o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

35.

poziva EU in zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbujata vsesplošno uporabo Rimskega statuta in sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča in boj proti nekaznovanju, pa tudi spoštovanje in nudenje pomoči sodišču ter sodelovanje z njim v sklopu odnosov EU s tretjimi državami, tudi v okviru Sporazuma iz Cotonouja in dialogov med EU in regionalnimi organizacijami, na primer Afriško unijo, Arabsko ligo, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); poudarja tudi pomembnost spodbujanja ratifikacije in uporabe Rimskega statuta za sodišče v dvostranskih dialogih o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami;

| 36. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si bolj sistematično prizadevata za vključitev klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v pogajalske mandate in sporazume s tretjimi državami; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si bolj sistematično prizadevata za vključitev klavzule o Mednarodnem kazenskem sodišču v pogajalske mandate in sporazume s tretjimi državami;

| 37. | poziva voditelje EU, naj navdušijo vse države, ki še niso podpisnice Rimskega statuta, naj postanejo države pogodbenice; pri tem bi se morali osredotočiti zlasti na stalne in nestalne članice Varnostnega sveta ZN; |
| --- | --- |

37.

poziva voditelje EU, naj navdušijo vse države, ki še niso podpisnice Rimskega statuta, naj postanejo države pogodbenice; pri tem bi se morali osredotočiti zlasti na stalne in nestalne članice Varnostnega sveta ZN;

| 38. | pozdravlja sodelovanje Združenih držav Amerike kot opazovalke na skupščini držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča in upa, da bodo kmalu postale država pogodbenica; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja sodelovanje Združenih držav Amerike kot opazovalke na skupščini držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča in upa, da bodo kmalu postale država pogodbenica;

| 39. | pozdravlja nedavni pristop Tunizije k Rimskemu statutu in upa, da bodo temu zgledu sledile tudi druge severnoafriške države in države Bližnjega vzhoda; nadalje pozdravlja nedavno ratifikacijo Rimskega statuta na Filipinih, s čimer se je povečalo število azijskih držav v sistemu sodišča, to pa je pomembno, saj daje vedeti, da se število azijskih držav članic Mednarodnega kazenskega sodišča povečuje, nedavno ratifikacijo Rimskega statuta na Maldivih ter nedavni osnutek zakona nacionalne skupščine Zelenortskih otokov, ki odobrava ratifikacijo Rimskega statuta, zato izraža upanje, da bo njihova vlada čim prej ukrepala v skladu s tem predlogom; upa, da bodo vse države Latinske Amerike postale pogodbenice v sistemu Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja nedavni pristop Tunizije k Rimskemu statutu in upa, da bodo temu zgledu sledile tudi druge severnoafriške države in države Bližnjega vzhoda; nadalje pozdravlja nedavno ratifikacijo Rimskega statuta na Filipinih, s čimer se je povečalo število azijskih držav v sistemu sodišča, to pa je pomembno, saj daje vedeti, da se število azijskih držav članic Mednarodnega kazenskega sodišča povečuje, nedavno ratifikacijo Rimskega statuta na Maldivih ter nedavni osnutek zakona nacionalne skupščine Zelenortskih otokov, ki odobrava ratifikacijo Rimskega statuta, zato izraža upanje, da bo njihova vlada čim prej ukrepala v skladu s tem predlogom; upa, da bodo vse države Latinske Amerike postale pogodbenice v sistemu Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 40. | poziva Turčijo, edino uradno državo kandidatko za vstop v EU, ki tega še ni storila, naj takoj ko bo mogoče, postane podpisnica Rimskega statuta in Sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča, ter poudarja, da bi morale to storiti vse bodoče države kandidatke, potencialne države kandidatke in partnerske države v okviru Evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

40.

poziva Turčijo, edino uradno državo kandidatko za vstop v EU, ki tega še ni storila, naj takoj ko bo mogoče, postane podpisnica Rimskega statuta in Sporazuma o privilegijih in imunitetah sodišča, ter poudarja, da bi morale to storiti vse bodoče države kandidatke, potencialne države kandidatke in partnerske države v okviru Evropske sosedske politike;

| 41. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo zmogljivost in politično voljo tretjih držav, zlasti držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča in držav v predhodni analizi sodišča, da začnejo nacionalni postopek o genocidu, vojnih zločinih in zločinih proti človeštvu; v tem okviru poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo reformne procese in nacionalna prizadevanja za izgradnjo zmogljivosti, usmerjene v krepitev neodvisne sodne oblasti, organov pregona in kazenskega sistema v vseh državah, ki so neposredno prizadete zaradi domnevnih hudih mednarodnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

41.

poziva EU in njene države članice, naj podprejo zmogljivost in politično voljo tretjih držav, zlasti držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča in držav v predhodni analizi sodišča, da začnejo nacionalni postopek o genocidu, vojnih zločinih in zločinih proti človeštvu; v tem okviru poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj podprejo reformne procese in nacionalna prizadevanja za izgradnjo zmogljivosti, usmerjene v krepitev neodvisne sodne oblasti, organov pregona in kazenskega sistema v vseh državah, ki so neposredno prizadete zaradi domnevnih hudih mednarodnih kaznivih dejanj;

| 42. | poudarja, da se učinkovitost načela dopolnjevanja Sodišča skriva v primarni obveznosti držav pogodbenic, da raziščejo in preganjajo vojne zločine, genocid in zločine proti človeštvu; je zaskrbljen, ker nekatere države članice EU nimajo zakonodaje, ki bi opredeljevala ta kazniva dejanja v nacionalnem pravu, na podlagi katerega njihova sodišča izvršujejo svojo pristojnost; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da se učinkovitost načela dopolnjevanja Sodišča skriva v primarni obveznosti držav pogodbenic, da raziščejo in preganjajo vojne zločine, genocid in zločine proti človeštvu; je zaskrbljen, ker nekatere države članice EU nimajo zakonodaje, ki bi opredeljevala ta kazniva dejanja v nacionalnem pravu, na podlagi katerega njihova sodišča izvršujejo svojo pristojnost;

| 43. | poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj po preglednem posvetovanju s civilno družbo sprejmejo celovito in učinkovito izvedbeno zakonodajo ter svojim nacionalnim pravosodnim organom zagotovijo potrebna orodja za preiskovanje in kazenski pregon teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

43.

poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj po preglednem posvetovanju s civilno družbo sprejmejo celovito in učinkovito izvedbeno zakonodajo ter svojim nacionalnim pravosodnim organom zagotovijo potrebna orodja za preiskovanje in kazenski pregon teh kaznivih dejanj;

| 44. | ponovno potrjuje potrebo po okrepitvi diplomatskih prizadevanj EU in njenih držav članic v državah, ki niso pogodbenice Rimskega statuta, in v regionalnih organizacijah (npr. v Afriški uniji, organizaciji ASEAN in Arabski ligi) za boljše razumevanje pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča, tj. pregona storilcev vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida, tudi z oblikovanjem posebne komunikacijske strategije na tem področju, in za povečevanje podpore Sodišču in njegovemu mandatu, predvsem v forumih ZN, na primer Varnostnem svetu ZN; |
| --- | --- |

44.

ponovno potrjuje potrebo po okrepitvi diplomatskih prizadevanj EU in njenih držav članic v državah, ki niso pogodbenice Rimskega statuta, in v regionalnih organizacijah (npr. v Afriški uniji, organizaciji ASEAN in Arabski ligi) za boljše razumevanje pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča, tj. pregona storilcev vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida, tudi z oblikovanjem posebne komunikacijske strategije na tem področju, in za povečevanje podpore Sodišču in njegovemu mandatu, predvsem v forumih ZN, na primer Varnostnem svetu ZN;

| 45. | potrjuje pomen diplomatske podpore, ki jo države članice EU dajejo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, njegovim pooblastilom in dejavnostim v forumih ZN, vključno z Generalno skupščino ZN in Varnostnim svetom ZN; |
| --- | --- |

45.

potrjuje pomen diplomatske podpore, ki jo države članice EU dajejo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, njegovim pooblastilom in dejavnostim v forumih ZN, vključno z Generalno skupščino ZN in Varnostnim svetom ZN;

| 46. | poudarja potrebo po nadaljevanju diplomatskih prizadevanj za spodbujanje držav članic Varnostnega sveta ZN k pravočasni predložitvi primerov, kot je navedeno v členu 13 (b) Rimskega statuta in kot se je zgodilo pred kratkim, ko je Varnostni svet ZN soglasno predložil Mednarodnemu kazenskemu sodišču razmere v Libiji; izraža tudi upanje, da Varnostni svet ZN ne bo zavlačeval preiskav ali kazenskega pregona pred sodiščem v skladu s členom 16 Rimskega statuta; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po nadaljevanju diplomatskih prizadevanj za spodbujanje držav članic Varnostnega sveta ZN k pravočasni predložitvi primerov, kot je navedeno v členu 13 (b) Rimskega statuta in kot se je zgodilo pred kratkim, ko je Varnostni svet ZN soglasno predložil Mednarodnemu kazenskemu sodišču razmere v Libiji; izraža tudi upanje, da Varnostni svet ZN ne bo zavlačeval preiskav ali kazenskega pregona pred sodiščem v skladu s členom 16 Rimskega statuta;

| 47. | poziva države članice Varnostnega sveta ZN in Generalne skupščine ZN, naj najdejo primerne načine in sredstva, da ZN sodišču priskrbijo finančna sredstva za pokritje stroškov začetka preiskav in pregonov, ki jih je predlagal Varnostni svet ZN v skladu s členom 115 Rimskega statuta; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice Varnostnega sveta ZN in Generalne skupščine ZN, naj najdejo primerne načine in sredstva, da ZN sodišču priskrbijo finančna sredstva za pokritje stroškov začetka preiskav in pregonov, ki jih je predlagal Varnostni svet ZN v skladu s členom 115 Rimskega statuta;

| 48. | poziva države članice EU, naj poskrbijo, da bo usklajevanje in sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem vključeno v pooblastila posebnih predstavnikov EU za določeno regijo; poziva visoko predstavnico, naj imenuje posebnega predstavnika EU za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje s pooblastili za spodbujanje in zastopanje zaveze EU za boj proti nekaznovanju in Mednarodnega kazenskega sodišča v vseh zunanjih politikah EU ter vključevanje vanje; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice EU, naj poskrbijo, da bo usklajevanje in sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem vključeno v pooblastila posebnih predstavnikov EU za določeno regijo; poziva visoko predstavnico, naj imenuje posebnega predstavnika EU za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje s pooblastili za spodbujanje in zastopanje zaveze EU za boj proti nekaznovanju in Mednarodnega kazenskega sodišča v vseh zunanjih politikah EU ter vključevanje vanje;

| 49. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi vključitev Mednarodnega kazenskega sodišča v prednostne naloge zunanje politike EU ter naj sistematično upošteva boj proti nekaznovanju in načelo dopolnjevanja v širšem kontekstu pomoči pri razvoju in širjenju pravne države, predvsem pa naj spodbuja tranzicijske države v južnem Sredozemlju k podpisu in ratifikaciji Rimskega statuta; |
| --- | --- |

49.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi vključitev Mednarodnega kazenskega sodišča v prednostne naloge zunanje politike EU ter naj sistematično upošteva boj proti nekaznovanju in načelo dopolnjevanja v širšem kontekstu pomoči pri razvoju in širjenju pravne države, predvsem pa naj spodbuja tranzicijske države v južnem Sredozemlju k podpisu in ratifikaciji Rimskega statuta;

| 50. | potrjuje, da bi morala EU zagotoviti strokovno znanje in zmogljivosti na visoki ravni, ki jih Evropska služba za zunanje delovanje potrebuje, da bi resnično uvrstila Mednarodno kazensko sodišče med prednostne naloge; priporoča, naj Evropska služba za zunanje delovanje v Bruslju in v delegacijah zagotovi osebje, zadolženo za obravnavanje vprašanj mednarodnega sodstva in naj skupaj z Evropsko komisijo izboljša usposabljanje osebja glede mednarodnega pravosodja in vprašanj, povezanih z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter ustanovi program izmenjav osebja z Mednarodnim kazenskim sodiščem za okrepitev skupnega institucionalnega znanja in pospeševanje nadaljnjega sodelovanja; |
| --- | --- |

50.

potrjuje, da bi morala EU zagotoviti strokovno znanje in zmogljivosti na visoki ravni, ki jih Evropska služba za zunanje delovanje potrebuje, da bi resnično uvrstila Mednarodno kazensko sodišče med prednostne naloge; priporoča, naj Evropska služba za zunanje delovanje v Bruslju in v delegacijah zagotovi osebje, zadolženo za obravnavanje vprašanj mednarodnega sodstva in naj skupaj z Evropsko komisijo izboljša usposabljanje osebja glede mednarodnega pravosodja in vprašanj, povezanih z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter ustanovi program izmenjav osebja z Mednarodnim kazenskim sodiščem za okrepitev skupnega institucionalnega znanja in pospeševanje nadaljnjega sodelovanja;

| 51. | nemudoma poziva vse države pogodbenice Mednarodnega kazenskega sodišča, Evropsko unijo in samo Mednarodno kazensko sodišče, vključno z uradom tožilca, naj si še naprej prizadevajo za preganjanje in kaznovanje krivcev spolnih zločinov nad človeštvom, ki so posebna kategorija zločinov proti človeštvu v stvarni pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča (člen 7 Rimskega statuta) in zajemajo posilstvo, spolno suženjstvo, prisilno prostitucijo, prisilno nosečnost, prisilno sterilizacijo, spolno nasilje v vseh svojih primerljivih oblikah, kot tudi preganjanje na podlagi spola; ugotavlja, da so ti spolni zločini izredno podli, saj zelo pogosto istočasno in v večjem obsegu predstavljajo tako zločine proti človeštvu kot tudi vojne zločine (člen 8 Rimskega statuta), in so usmerjeni proti najbolj ranljivim skupinam prebivalstva (ženskam, otrokom in civilistom) v državah, ki so že tako šibke zaradi konfliktov in/ali pomanjkanja hrane oziroma lakote; |
| --- | --- |

51.

nemudoma poziva vse države pogodbenice Mednarodnega kazenskega sodišča, Evropsko unijo in samo Mednarodno kazensko sodišče, vključno z uradom tožilca, naj si še naprej prizadevajo za preganjanje in kaznovanje krivcev spolnih zločinov nad človeštvom, ki so posebna kategorija zločinov proti človeštvu v stvarni pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča (člen 7 Rimskega statuta) in zajemajo posilstvo, spolno suženjstvo, prisilno prostitucijo, prisilno nosečnost, prisilno sterilizacijo, spolno nasilje v vseh svojih primerljivih oblikah, kot tudi preganjanje na podlagi spola; ugotavlja, da so ti spolni zločini izredno podli, saj zelo pogosto istočasno in v večjem obsegu predstavljajo tako zločine proti človeštvu kot tudi vojne zločine (člen 8 Rimskega statuta), in so usmerjeni proti najbolj ranljivim skupinam prebivalstva (ženskam, otrokom in civilistom) v državah, ki so že tako šibke zaradi konfliktov in/ali pomanjkanja hrane oziroma lakote;

| 52. | v okviru predvidenih volitev šestih novih sodnikov in novega tožilca decembra 2011 na zasedanju skupščine držav pogodbenic poziva države članice EU, naj imenujejo in izvolijo najbolj usposobljene kandidate v pravičnem, preglednem postopku, ki naj temelji na dosežkih in s katerim se bo zagotovila uravnotežena geografska zastopanost in zastopanost obeh spolov, ter naj spodbujajo države iz regij, za katere veljajo minimalne zahteve glede glasovanja (npr. skupino držav Latinske Amerike in karibskih držav – GRULAC), da to izkoristijo in imenujejo dovolj kandidatov, da se zagotovi uravnotežena regionalna zastopanost med sodniki; opozarja, da je izvolitev novega tožilca zelo pomembna za učinkovitost in legitimnost sodišča, in ceni delo raziskovalnega odbora, ki ga je ustanovilo predsedstvo skupščine držav pogodbenic; |
| --- | --- |

52.

v okviru predvidenih volitev šestih novih sodnikov in novega tožilca decembra 2011 na zasedanju skupščine držav pogodbenic poziva države članice EU, naj imenujejo in izvolijo najbolj usposobljene kandidate v pravičnem, preglednem postopku, ki naj temelji na dosežkih in s katerim se bo zagotovila uravnotežena geografska zastopanost in zastopanost obeh spolov, ter naj spodbujajo države iz regij, za katere veljajo minimalne zahteve glede glasovanja (npr. skupino držav Latinske Amerike in karibskih držav – GRULAC), da to izkoristijo in imenujejo dovolj kandidatov, da se zagotovi uravnotežena regionalna zastopanost med sodniki; opozarja, da je izvolitev novega tožilca zelo pomembna za učinkovitost in legitimnost sodišča, in ceni delo raziskovalnega odbora, ki ga je ustanovilo predsedstvo skupščine držav pogodbenic;

| 53. | pozdravlja predloge za ustanovitev svetovalnega odbora za sprejetje in pregled vseh kandidatur novih sodnikov, kakor je predvideno v členu 36/4c) Rimskega statuta, in ustanovitev raziskovalnega odbora za tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča ter meni, da na delo raziskovalnega odbora ne bi smeli vplivati politični premisleki; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja predloge za ustanovitev svetovalnega odbora za sprejetje in pregled vseh kandidatur novih sodnikov, kakor je predvideno v členu 36/4c) Rimskega statuta, in ustanovitev raziskovalnega odbora za tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča ter meni, da na delo raziskovalnega odbora ne bi smeli vplivati politični premisleki;

Potreba po zagotavljanju dodatne finančne in logistične pomoči sodišču

| 54. | pozdravlja dosedanjo finančno in logistično podporo EU in posameznih držav članic Mednarodnemu kazenskemu sodišču in priporoča, da se obstoječe oblike podpore bodisi v okviru rednega proračuna Mednarodnega kazenskega sodišča, v katerega prispevajo države pogodbenice, bodisi v okviru sredstev EU, na primer za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, nadaljujejo, zlasti na naslednjih področjih: dejavnosti ozaveščanja za pomoč žrtvam in prizadetim skupnostim; pravno zastopanje; preselitve prič; sodelovanje in varstvo žrtev/prič, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti potrebam mladoletnih žrtev in žrtev ženskega spola; zagotavljanje podpore, ki bo sodišču omogočila pokritje nujnih operativnih potreb, ki so nastale zaradi novih preiskav; poziva EU in države članice, naj podprejo prizadevanja sodišča za izboljšave prisotnosti na terenu, pri tem pa priznajo, kako pomembna je njegova prisotnost za spodbujanje razumevanja in podpore njegovega mandata ter za vključevanje in pomoč skupnostim, ki so bile tarča zločinov, ki sodijo v pristojnost sodišča; je zaskrbljen, ker pomanjkanje sredstev še zmeraj ovira celovito delovanje sodišča; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja dosedanjo finančno in logistično podporo EU in posameznih držav članic Mednarodnemu kazenskemu sodišču in priporoča, da se obstoječe oblike podpore bodisi v okviru rednega proračuna Mednarodnega kazenskega sodišča, v katerega prispevajo države pogodbenice, bodisi v okviru sredstev EU, na primer za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, nadaljujejo, zlasti na naslednjih področjih: dejavnosti ozaveščanja za pomoč žrtvam in prizadetim skupnostim; pravno zastopanje; preselitve prič; sodelovanje in varstvo žrtev/prič, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti potrebam mladoletnih žrtev in žrtev ženskega spola; zagotavljanje podpore, ki bo sodišču omogočila pokritje nujnih operativnih potreb, ki so nastale zaradi novih preiskav; poziva EU in države članice, naj podprejo prizadevanja sodišča za izboljšave prisotnosti na terenu, pri tem pa priznajo, kako pomembna je njegova prisotnost za spodbujanje razumevanja in podpore njegovega mandata ter za vključevanje in pomoč skupnostim, ki so bile tarča zločinov, ki sodijo v pristojnost sodišča; je zaskrbljen, ker pomanjkanje sredstev še zmeraj ovira celovito delovanje sodišča;

| 55. | poudarja pomemben učinek sistema Rimskega statuta za žrtve, posameznike in skupnosti, ki jih prizadenejo kazniva dejanja v sodni pristojnosti sodišča; meni, da so dejavnosti sodišča na področju ozaveščanja ključne za spodbujanje razumevanja pooblastil sodišča in večjo podporo sodišču, upravljanje pričakovanj in omogočanje žrtvam in prizadetim skupnostim, da sledijo mednarodnemu kazenskemu sodnemu procesu in delu sodišča ter ga razumejo; |
| --- | --- |

55.

poudarja pomemben učinek sistema Rimskega statuta za žrtve, posameznike in skupnosti, ki jih prizadenejo kazniva dejanja v sodni pristojnosti sodišča; meni, da so dejavnosti sodišča na področju ozaveščanja ključne za spodbujanje razumevanja pooblastil sodišča in večjo podporo sodišču, upravljanje pričakovanj in omogočanje žrtvam in prizadetim skupnostim, da sledijo mednarodnemu kazenskemu sodnemu procesu in delu sodišča ter ga razumejo;

| 56. | predlaga, da države članice EU še naprej zagotavljajo dovolj finančnih sredstev skladu Mednarodnega kazenskega sodišča za pomoč žrtvam (za dopolnitev odškodnin, ki bodo morda dodeljene, in za nadaljevanje obstoječih dejavnosti pomoči) ter prispevajo v novo ustanovljeni posebni sklad Mednarodnega kazenskega sodišča za preselitve, v sklad za financiranje obiskov svojcev pridržanih oseb na sedežu sodišča v Haagu, za program pravne pomoči in za stroške, povezane z vzdrževanjem in širitvijo prisotnosti Mednarodnega kazenskega sodišča na terenu; |
| --- | --- |

56.

predlaga, da države članice EU še naprej zagotavljajo dovolj finančnih sredstev skladu Mednarodnega kazenskega sodišča za pomoč žrtvam (za dopolnitev odškodnin, ki bodo morda dodeljene, in za nadaljevanje obstoječih dejavnosti pomoči) ter prispevajo v novo ustanovljeni posebni sklad Mednarodnega kazenskega sodišča za preselitve, v sklad za financiranje obiskov svojcev pridržanih oseb na sedežu sodišča v Haagu, za program pravne pomoči in za stroške, povezane z vzdrževanjem in širitvijo prisotnosti Mednarodnega kazenskega sodišča na terenu;

| 57. | odločno podpira prizadevanja Mednarodnega kazenskega sodišča za razširitev in krepitev prisotnosti na terenu, saj bo lahko tako bolje izvajalo svoje funkcije, vključno s preiskavami, ozaveščanjem žrtev in prizadetih skupnosti, varstvom prič in zagotavljanjem pravic žrtev do sodelovanja v postopkih in odškodnin, to pa je pomemben dejavnik pri krepitvi vpliva Sodišča in njegove zmožnosti ustvariti pomembno in pozitivno dediščino; |
| --- | --- |

57.

odločno podpira prizadevanja Mednarodnega kazenskega sodišča za razširitev in krepitev prisotnosti na terenu, saj bo lahko tako bolje izvajalo svoje funkcije, vključno s preiskavami, ozaveščanjem žrtev in prizadetih skupnosti, varstvom prič in zagotavljanjem pravic žrtev do sodelovanja v postopkih in odškodnin, to pa je pomemben dejavnik pri krepitvi vpliva Sodišča in njegove zmožnosti ustvariti pomembno in pozitivno dediščino;

| 58. | spodbuja EU, naj zagotovi ustrezno in stabilno financiranje za akterje civilne družbe, ki se v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ukvarjajo z vprašanji, povezanimi z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter spodbuja države članice EU in obstoječe evropske ustanove, naj nadaljujejo s svojo podporo tem akterjem; |
| --- | --- |

58.

spodbuja EU, naj zagotovi ustrezno in stabilno financiranje za akterje civilne družbe, ki se v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ukvarjajo z vprašanji, povezanimi z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter spodbuja države članice EU in obstoječe evropske ustanove, naj nadaljujejo s svojo podporo tem akterjem;

| 59. | spodbuja države članice EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj začnejo razprave o ponovnem pregledu sedanjih finančnih instrumentov EU, zlasti Evropskega razvojnega sklada, da bi preučile, kako lahko še dodatno podprejo dopolnilne dejavnosti v državah upravičenkah in tako okrepijo boj proti nekaznovanju v teh državah; |
| --- | --- |

59.

spodbuja države članice EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj začnejo razprave o ponovnem pregledu sedanjih finančnih instrumentov EU, zlasti Evropskega razvojnega sklada, da bi preučile, kako lahko še dodatno podprejo dopolnilne dejavnosti v državah upravičenkah in tako okrepijo boj proti nekaznovanju v teh državah;

| 60. | priznava sedanja prizadevanja Komisije za vzpostavitev dopolnilnega instrumenta EU, ki bo omogočil razvoj državnih zmogljivosti za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, in jo spodbuja, naj zagotovi njegovo uporabo, da se bodo dopolnilne dejavnosti vključile v programe pomoči in bo dosežena večja skladnost med različnimi instrumenti EU; |
| --- | --- |

60.

priznava sedanja prizadevanja Komisije za vzpostavitev dopolnilnega instrumenta EU, ki bo omogočil razvoj državnih zmogljivosti za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, in jo spodbuja, naj zagotovi njegovo uporabo, da se bodo dopolnilne dejavnosti vključile v programe pomoči in bo dosežena večja skladnost med različnimi instrumenti EU;

| 61. | poziva vse države pogodbenice Mednarodnega kazenskega sodišča, naj podprejo skupna prizadevanja za izboljšanje sojenj storilcem najhujših zločinov, kot so vojni zločini, zločini proti človeštvu in genocid, na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

61.

poziva vse države pogodbenice Mednarodnega kazenskega sodišča, naj podprejo skupna prizadevanja za izboljšanje sojenj storilcem najhujših zločinov, kot so vojni zločini, zločini proti človeštvu in genocid, na nacionalni ravni;

| 62. | pozdravlja pobudo Komisije za organizacijo seminarja za evropsko in afriško civilno družbo v Pretorii aprila 2011, kjer je tekla razprava o mednarodni pravičnosti, opozarja na priporočila s tega srečanja in poziva Komisijo, naj še naprej podpira take priložnosti; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja pobudo Komisije za organizacijo seminarja za evropsko in afriško civilno družbo v Pretorii aprila 2011, kjer je tekla razprava o mednarodni pravičnosti, opozarja na priporočila s tega srečanja in poziva Komisijo, naj še naprej podpira take priložnosti;

| 63. | opozarja, da je Evropski parlament med prvimi glasno podpiral sodišče, in se zaveda ključne vloge Evropskega parlamenta pri spremljanju delovanja EU na tem področju; zahteva vključitev poglavja o boju proti nekaznovanju in o Mednarodnem kazenskem sodišču v letno poročilo EP o človekovih pravicah po svetu ter poleg tega predlaga, naj Evropski parlament bolj proaktivno spodbuja vključevanje boja proti nekaznovanju in dela Mednarodnega kazenskega sodišča v vse politike in institucije EU, tudi v vse odbore, skupine in delegacije v tretjih državah; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da je Evropski parlament med prvimi glasno podpiral sodišče, in se zaveda ključne vloge Evropskega parlamenta pri spremljanju delovanja EU na tem področju; zahteva vključitev poglavja o boju proti nekaznovanju in o Mednarodnem kazenskem sodišču v letno poročilo EP o človekovih pravicah po svetu ter poleg tega predlaga, naj Evropski parlament bolj proaktivno spodbuja vključevanje boja proti nekaznovanju in dela Mednarodnega kazenskega sodišča v vse politike in institucije EU, tudi v vse odbore, skupine in delegacije v tretjih državah;

*

* *

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

64.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 379, 7.12.1998, str. 265.

(2)  UL C 262, 18.9.2001, str. 262.

(3)  UL C 293 E, 28.11.2002, str. 88.

(4)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 291.

(5)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 78.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(7)  UL L 150, 18.6.2003, str. 67.

(8)  UL L 76, 22.3.2011, str. 56.

(9)  UL L 115, 28.4.2006, str. 50.

(10)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(11)  UL L 167, 26.6.2002, str. 1.

(12)  UL L 118, 14.5.2003, str. 12.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/124

---

Četrtek, 17. november 2011Vrh EU-ZDA 28. novembra 2011

P7_TA(2011)0510

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o vrhovnem srečanju EU in ZDA 28. novembra 2011

2013/C 153 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se je trenutna gospodarska kriza kljub številnim svetovnim izzivom na področju zunanje politike, varnosti, razvoja in okolja, ki zahtevajo skupne ukrepe in čezatlantsko sodelovanje, prebila v ospredje kot največja težava, s katero se je treba soočiti; |
| --- | --- |

A.

ker se je trenutna gospodarska kriza kljub številnim svetovnim izzivom na področju zunanje politike, varnosti, razvoja in okolja, ki zahtevajo skupne ukrepe in čezatlantsko sodelovanje, prebila v ospredje kot največja težava, s katero se je treba soočiti;

| B. | ker EU in ZDA skupaj predstavljajo polovico svetovnega gospodarstva in ker je njihovo partnerstvo v vrednosti 4,28 trilijona USD najobsežnejši, najbolj povezan in najdlje trajajoči gospodarski odnos v svetu ter ključna gonilna sila svetovne gospodarske blaginje; |
| --- | --- |

B.

ker EU in ZDA skupaj predstavljajo polovico svetovnega gospodarstva in ker je njihovo partnerstvo v vrednosti 4,28 trilijona USD najobsežnejši, najbolj povezan in najdlje trajajoči gospodarski odnos v svetu ter ključna gonilna sila svetovne gospodarske blaginje;

| C. | ker finančna in gospodarska kriza tako v Evropi kot v Združenih državah ogroža stabilnost in rast naših gospodarstev ter blaginjo naših državljanov in ker za boj proti tej krizi tesno gospodarsko sodelovanje med Evropo in Združenimi državami še nikoli ni bilo tako nujno kot zdaj; |
| --- | --- |

C.

ker finančna in gospodarska kriza tako v Evropi kot v Združenih državah ogroža stabilnost in rast naših gospodarstev ter blaginjo naših državljanov in ker za boj proti tej krizi tesno gospodarsko sodelovanje med Evropo in Združenimi državami še nikoli ni bilo tako nujno kot zdaj;

| D. | ker zaradi nujnega zagotavljanja svobode in varnosti doma ne bi smeli žrtvovati temeljnih načel spoštovanja državljanskih svoboščin in skupnih standardov človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker zaradi nujnega zagotavljanja svobode in varnosti doma ne bi smeli žrtvovati temeljnih načel spoštovanja državljanskih svoboščin in skupnih standardov človekovih pravic;

| E. | ker čezatlantsko partnerstvo temelji na skupnih temeljnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, ter na skupnih ciljih, kot so socialni napredek in socialna vključenost, odprta in povezana gospodarstva, trajnostni razvoj in mirno reševanje sporov, ter je temelj varnosti in stabilnosti v evro-atlantskem območju, |
| --- | --- |

E.

ker čezatlantsko partnerstvo temelji na skupnih temeljnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, ter na skupnih ciljih, kot so socialni napredek in socialna vključenost, odprta in povezana gospodarstva, trajnostni razvoj in mirno reševanje sporov, ter je temelj varnosti in stabilnosti v evro-atlantskem območju,

Delovna mesta in rast

| 1. | pozdravlja sklepe, sprejete na vrhu G20 v Cannesu dne 3 in 4. novembra 2011, zlasti glede akcijskega načrta za delovna mesta in rast, reforme za okrepitev mednarodnega denarnega sistema, nadaljnjih prizadevanj za izboljšanje finančne ureditve ter zavez za pospešitev večstranske trgovine in preprečitev protekcionizma; meni, da bi se morali na vrhovnem srečanju EU-ZDA obe partnerici zavezati, da bosta prevzeli vodilno vlogo pri uresničevanju zavez G20; je seznanjen z razpravami skupine G20 o različnih možnostih za inovativno financiranje in z dejstvom, da EU še najprej preučuje zamisel o davku na finančne transakcije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklepe, sprejete na vrhu G20 v Cannesu dne 3 in 4. novembra 2011, zlasti glede akcijskega načrta za delovna mesta in rast, reforme za okrepitev mednarodnega denarnega sistema, nadaljnjih prizadevanj za izboljšanje finančne ureditve ter zavez za pospešitev večstranske trgovine in preprečitev protekcionizma; meni, da bi se morali na vrhovnem srečanju EU-ZDA obe partnerici zavezati, da bosta prevzeli vodilno vlogo pri uresničevanju zavez G20; je seznanjen z razpravami skupine G20 o različnih možnostih za inovativno financiranje in z dejstvom, da EU še najprej preučuje zamisel o davku na finančne transakcije;

| 2. | poziva EU in administracijo ZDA, naj razvijeta in sprožita skupno čezatlantsko pobudo za delovna mesta in rast, vključno z načrtom za spodbujanje trgovine in naložb; |
| --- | --- |

2.

poziva EU in administracijo ZDA, naj razvijeta in sprožita skupno čezatlantsko pobudo za delovna mesta in rast, vključno z načrtom za spodbujanje trgovine in naložb;

| 3. | poziva EU in ZDA, naj vzpostavijo mehanizem zgodnjega opozarjanja za odkrivanje in odvračanje protekcionizma v medsebojnih dvostranskih odnosih; ponovno opozarja na pomen odprtih trgov javnih naročil za čezatlantsko trgovanje, saj ti trgi omogočajo enak dostop dobaviteljem, zlasti malim in srednjim podjetjem, zato poziva ZDA, naj se odrečejo uvedbi zahteve za nakup ameriških proizvodov; poudarja pomen sporazuma o vladnih naročilih Svetovne trgovinske organizacije za zagotavljanje odprtega in uravnoteženega dostopa na oba trga; |
| --- | --- |

3.

poziva EU in ZDA, naj vzpostavijo mehanizem zgodnjega opozarjanja za odkrivanje in odvračanje protekcionizma v medsebojnih dvostranskih odnosih; ponovno opozarja na pomen odprtih trgov javnih naročil za čezatlantsko trgovanje, saj ti trgi omogočajo enak dostop dobaviteljem, zlasti malim in srednjim podjetjem, zato poziva ZDA, naj se odrečejo uvedbi zahteve za nakup ameriških proizvodov; poudarja pomen sporazuma o vladnih naročilih Svetovne trgovinske organizacije za zagotavljanje odprtega in uravnoteženega dostopa na oba trga;

| 4. | poudarja, da je treba okrepiti proces, ki poteka v čezatlantskem ekonomskem svetu, da se dosežejo ti cilji, zlasti razvoj skupnih standardov za nova področja, ki jih je treba urediti s predpisi, kot so nanotehnologija in nastajajoči gospodarski sektorji, na primer tehnologija električnih vozil; poziva EU in ZDA, naj predstavnike čezatlantskega dialoga zakonodajalcev tesno vključijo v čezatlantski ekonomski svet, saj so zakonodajalci skupaj z ustrezno izvršilno oblastjo odgovorni za izvajanje in nadzor številnih odločitev sveta; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba okrepiti proces, ki poteka v čezatlantskem ekonomskem svetu, da se dosežejo ti cilji, zlasti razvoj skupnih standardov za nova področja, ki jih je treba urediti s predpisi, kot so nanotehnologija in nastajajoči gospodarski sektorji, na primer tehnologija električnih vozil; poziva EU in ZDA, naj predstavnike čezatlantskega dialoga zakonodajalcev tesno vključijo v čezatlantski ekonomski svet, saj so zakonodajalci skupaj z ustrezno izvršilno oblastjo odgovorni za izvajanje in nadzor številnih odločitev sveta;

| 5. | spodbuja izmenjavo izkušenj in praktičnih zgledov med EU in ZDA o spodbujanju podjetništva, med drugim prek podpore novoustanovljenim podjetjem in upravljanja stečajev; |
| --- | --- |

5.

spodbuja izmenjavo izkušenj in praktičnih zgledov med EU in ZDA o spodbujanju podjetništva, med drugim prek podpore novoustanovljenim podjetjem in upravljanja stečajev;

| 6. | poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za sodelovanje v okviru partnerstva za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za sodelovanje v okviru partnerstva za raziskave in inovacije;

| 7. | poudarja, da je treba sprejeti in izvajati skupni načrt EU-ZDA o surovinah do leta 2050, ki bi se osredotočal na redke zemeljske elemente in ki bo spodbudil sodelovanje pri inovativnih tehnologijah za ekstrakcijo in recikliranje surovin ter raziskave na področju nadomestnih rešitev; poziva k čezatlantski strategiji za spodbuditev svetovnega upravljanja na področju surovin prek pobud za sodelovanje, kot je mednarodni forum za surovine po zgledu Mednarodnega energetskega foruma; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba sprejeti in izvajati skupni načrt EU-ZDA o surovinah do leta 2050, ki bi se osredotočal na redke zemeljske elemente in ki bo spodbudil sodelovanje pri inovativnih tehnologijah za ekstrakcijo in recikliranje surovin ter raziskave na področju nadomestnih rešitev; poziva k čezatlantski strategiji za spodbuditev svetovnega upravljanja na področju surovin prek pobud za sodelovanje, kot je mednarodni forum za surovine po zgledu Mednarodnega energetskega foruma;

| 8. | poudarja pomen sodelovanja pri spodbujanju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in visokih standardov jedrske varnosti na svetovni ravni ter pozdravlja nadaljnje usklajevanje označevanja energetske učinkovitosti pisarniške opreme ter sodelovanje pri razvoju energetskih tehnologij (novi sporazum Energy Star med EU in ZDA); |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen sodelovanja pri spodbujanju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in visokih standardov jedrske varnosti na svetovni ravni ter pozdravlja nadaljnje usklajevanje označevanja energetske učinkovitosti pisarniške opreme ter sodelovanje pri razvoju energetskih tehnologij (novi sporazum Energy Star med EU in ZDA);

| 9. | poziva Komisijo, naj pospeši pogajanja z ZDA na področju varnosti proizvodov, in pozdravlja uvedbo pravne podlage za komisijo ZDA za varnost potrošniških izdelkov na pogajanjih z EU o sporazumu, ki naj bi izboljšal izmenjavo informacij o nevarnih proizvodih, poškodbah in korektivnih ukrepih, sprejetih v državah članicah EU in v ZDA; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pospeši pogajanja z ZDA na področju varnosti proizvodov, in pozdravlja uvedbo pravne podlage za komisijo ZDA za varnost potrošniških izdelkov na pogajanjih z EU o sporazumu, ki naj bi izboljšal izmenjavo informacij o nevarnih proizvodih, poškodbah in korektivnih ukrepih, sprejetih v državah članicah EU in v ZDA;

Svetovno upravljanje, zunanja politika in razvoj

| 10. | ponovno poudarja, da svobodne in odprte demokracije spodbujajo mir in stabilnost ter so najboljše jamstvo za svetovno varnost, zato poziva EU in ZDA, naj še okrepijo sodelovanje za mir, zlasti na Bližnjem vzhodu, ter podprejo nastajajoče demokracije v Severni Afriki; |
| --- | --- |

10.

ponovno poudarja, da svobodne in odprte demokracije spodbujajo mir in stabilnost ter so najboljše jamstvo za svetovno varnost, zato poziva EU in ZDA, naj še okrepijo sodelovanje za mir, zlasti na Bližnjem vzhodu, ter podprejo nastajajoče demokracije v Severni Afriki;

| 11. | poziva EU in ZDA, naj uporabijo svoj vpliv za nadaljevanje neposrednih pogajanj med Izraelom in Palestinci ob popolnem spoštovanju mednarodnega prava, kar bo vodilo k rešitvi dveh držav, ki bo temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi Izrael in sosednja neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, sobivala v miru in varnosti; poziva države članice in ZDA, naj se odzovejo na legitimno zahtevo Palestincev, da bi bili zastopani kot država v Združenih narodih na podlagi pogajanj v okviru te organizacije; |
| --- | --- |

11.

poziva EU in ZDA, naj uporabijo svoj vpliv za nadaljevanje neposrednih pogajanj med Izraelom in Palestinci ob popolnem spoštovanju mednarodnega prava, kar bo vodilo k rešitvi dveh držav, ki bo temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi Izrael in sosednja neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, sobivala v miru in varnosti; poziva države članice in ZDA, naj se odzovejo na legitimno zahtevo Palestincev, da bi bili zastopani kot država v Združenih narodih na podlagi pogajanj v okviru te organizacije;

| 12. | poziva zlasti k skupni pobudi EU-ZDA, ki bo izraelsko vlado prepričala, naj prekliče odločitev o pospešitvi gradnje 2 000 enot na Zahodnem bregu in neizplačilu prejetih carin palestinskim oblastem v odgovor na sprejetje Palestine v UNESCO; |
| --- | --- |

12.

poziva zlasti k skupni pobudi EU-ZDA, ki bo izraelsko vlado prepričala, naj prekliče odločitev o pospešitvi gradnje 2 000 enot na Zahodnem bregu in neizplačilu prejetih carin palestinskim oblastem v odgovor na sprejetje Palestine v UNESCO;

| 13. | odločno obsoja stopnjevanje nasilja v Siriji ter podpira prizadevanja ZDA in držav članic EU v varnostnem svetu ZN za sprejem resolucije, ki bo obsodila sirski režim zaradi uporabe oborožene sile in ga pozvala, naj opusti nasilje, ter predvidela sankcije za primer, če se to ne bo zgodilo; pozdravlja novico, da je Arabska liga zamrznila članstvo Sirije, in odobrava poziv jordanskega kralja Abdulaha predsedniku Baširju Al Asadu, naj odstopi; |
| --- | --- |

13.

odločno obsoja stopnjevanje nasilja v Siriji ter podpira prizadevanja ZDA in držav članic EU v varnostnem svetu ZN za sprejem resolucije, ki bo obsodila sirski režim zaradi uporabe oborožene sile in ga pozvala, naj opusti nasilje, ter predvidela sankcije za primer, če se to ne bo zgodilo; pozdravlja novico, da je Arabska liga zamrznila članstvo Sirije, in odobrava poziv jordanskega kralja Abdulaha predsedniku Baširju Al Asadu, naj odstopi;

| 14. | poziva EU in ZDA, naj še naprej podpirata libijsko prehodno vlado pri vseh prizadevanjih za gradnjo vključujoče in demokratične družbe; hkrati poudarja, da mora biti takšna podpora pogojena s spoštovanjem človekovih pravic, pravne države in politične udeležbe vseh državljanov, zlasti žensk; |
| --- | --- |

14.

poziva EU in ZDA, naj še naprej podpirata libijsko prehodno vlado pri vseh prizadevanjih za gradnjo vključujoče in demokratične družbe; hkrati poudarja, da mora biti takšna podpora pogojena s spoštovanjem človekovih pravic, pravne države in politične udeležbe vseh državljanov, zlasti žensk;

| 15. | globoko obžaluje navedbe v najnovejšem poročilu Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) glede napredka Irana pri doseganju znanja, potrebnega za oblikovanje in proizvodnjo jedrskega orožja; obžaluje dejstvo, da Iran ni v celoti sodeloval z agencijo IAEA, čeprav vztraja pri tem, da je njegov jedrski program namenjen samo mirnemu, civilnemu pridobivanju energije; meni, da bi morale EU in ZDA še naprej tesno sodelovati ter delovati v okviru P 5+1, da se ohrani močan pritisk na Iran, zlasti z uporabo vseh političnih, diplomatskih in ekonomskih sredstev, vključno s sankcijami, da bi Iran prepričale, naj spoštuje mednarodne obveznosti glede neširjenja jedrskega orožja, ter obvladale in odvrnile grožnjo, ki jo ta država predstavlja za mednarodno varnost; |
| --- | --- |

15.

globoko obžaluje navedbe v najnovejšem poročilu Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) glede napredka Irana pri doseganju znanja, potrebnega za oblikovanje in proizvodnjo jedrskega orožja; obžaluje dejstvo, da Iran ni v celoti sodeloval z agencijo IAEA, čeprav vztraja pri tem, da je njegov jedrski program namenjen samo mirnemu, civilnemu pridobivanju energije; meni, da bi morale EU in ZDA še naprej tesno sodelovati ter delovati v okviru P 5+1, da se ohrani močan pritisk na Iran, zlasti z uporabo vseh političnih, diplomatskih in ekonomskih sredstev, vključno s sankcijami, da bi Iran prepričale, naj spoštuje mednarodne obveznosti glede neširjenja jedrskega orožja, ter obvladale in odvrnile grožnjo, ki jo ta država predstavlja za mednarodno varnost;

| 16. | poudarja, da EU in ZDA skupaj upravljajo 90 % svetovne razvojne pomoči na področju zdravja in 80 % vse pomoči; pozdravlja ponoven začetek razvojnega dialoga med EU in ZDA v septembru 2011, ker je za dosego razvojnih ciljev tisočletja ostalo na voljo samo še pet let; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da EU in ZDA skupaj upravljajo 90 % svetovne razvojne pomoči na področju zdravja in 80 % vse pomoči; pozdravlja ponoven začetek razvojnega dialoga med EU in ZDA v septembru 2011, ker je za dosego razvojnih ciljev tisočletja ostalo na voljo samo še pet let;

| 17. | poziva EU in ZDA, naj se zavzamejo za ukrepanje v skupini G20 in tako zagotovijo tesnejše svetovno sodelovanje, da bi obvladali škodljive špekulacije s cenami hrane in preveliko nihanje svetovnih cen hrane; poudarja, da mora skupina G20 vključiti države, ki niso njene članice, da bi zagotovila svetovno zbliževanje; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in ZDA, naj se zavzamejo za ukrepanje v skupini G20 in tako zagotovijo tesnejše svetovno sodelovanje, da bi obvladali škodljive špekulacije s cenami hrane in preveliko nihanje svetovnih cen hrane; poudarja, da mora skupina G20 vključiti države, ki niso njene članice, da bi zagotovila svetovno zbliževanje;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba vrhovno srečanje izkoristiti tudi za izmenjavo stališč in krepitev usklajevanja v zvezi s tretjimi državami, zlasti državami BRIC; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba vrhovno srečanje izkoristiti tudi za izmenjavo stališč in krepitev usklajevanja v zvezi s tretjimi državami, zlasti državami BRIC;

| 19. | poudarja, da so podnebne spremembe svetovni problem, in poziva Komisijo, naj si prizadeva za velikopotezne zaveze ZDA za bližnjo konferenco v Durbanu, da bo lahko sprejet podroben mandat za sklenitev pogajanj o celovitem svetovnem podnebnem sporazumu do leta 2015; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi zakona št. 2594, ki ga je nedavno sprejel predstavniški dom ZDA in ki poziva k prepovedi udeležbe letalskih družb ZDA v sistemu EU za trgovanje z emisijami; poziva senat ZDA, naj tega zakona ne sprejme, poziva pa tudi k tvornemu dialogu o tem vprašanju; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so podnebne spremembe svetovni problem, in poziva Komisijo, naj si prizadeva za velikopotezne zaveze ZDA za bližnjo konferenco v Durbanu, da bo lahko sprejet podroben mandat za sklenitev pogajanj o celovitem svetovnem podnebnem sporazumu do leta 2015; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi zakona št. 2594, ki ga je nedavno sprejel predstavniški dom ZDA in ki poziva k prepovedi udeležbe letalskih družb ZDA v sistemu EU za trgovanje z emisijami; poziva senat ZDA, naj tega zakona ne sprejme, poziva pa tudi k tvornemu dialogu o tem vprašanju;

| 20. | poziva vrh EU-ZDA, naj v razpravah o gospodarstvu obravnava tudi vprašanja, kot so varstvo podnebja, pomanjkanje virov in njihova učinkovitost, zanesljiva oskrba z energijo, inovacije in konkurenčnost; ponavlja, da mednarodno usklajeno delovanje pomaga reševati vprašanja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov v zadevnih sektorjih, zlasti v energijsko intenzivnih sektorjih; |
| --- | --- |

20.

poziva vrh EU-ZDA, naj v razpravah o gospodarstvu obravnava tudi vprašanja, kot so varstvo podnebja, pomanjkanje virov in njihova učinkovitost, zanesljiva oskrba z energijo, inovacije in konkurenčnost; ponavlja, da mednarodno usklajeno delovanje pomaga reševati vprašanja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov v zadevnih sektorjih, zlasti v energijsko intenzivnih sektorjih;

Svoboda in varnost

| 21. | priznava, da bi moral biti ves pretok potnikov in blaga na čezatlantskem trgu zavarovan z ustreznimi in sorazmernimi varnostnimi ukrepi; |
| --- | --- |

21.

priznava, da bi moral biti ves pretok potnikov in blaga na čezatlantskem trgu zavarovan z ustreznimi in sorazmernimi varnostnimi ukrepi;

| 22. | v zvezi s tem poziva Združene države, naj opustijo širše splošne omejitve, kot sta stoodstotno rentgensko pregledovanje zabojnikov ali prepoved tekočin na letalu, ter namesto tega sprejmejo bolj ciljno usmerjene pristope, ki temeljijo na tveganju, kot sta na primer shema varnih prevoznikov in pregledovanje tekočin; |
| --- | --- |

22.

v zvezi s tem poziva Združene države, naj opustijo širše splošne omejitve, kot sta stoodstotno rentgensko pregledovanje zabojnikov ali prepoved tekočin na letalu, ter namesto tega sprejmejo bolj ciljno usmerjene pristope, ki temeljijo na tveganju, kot sta na primer shema varnih prevoznikov in pregledovanje tekočin;

| 23. | v zvezi s tem pozdravlja začetek pogajanj o sporazumu med EU in ZDA o varstvu osebnih podatkov marca 2011; je seznanjen z izjavo Komisije o zaključku pogajanj o sporazumu med EU in ZDA o evidenci podatkov o potnikih, ki ga bo Parlament preučil v okviru zahtev iz svojih resolucij z dne 5. maja 2010 (1) in 11. novembra 2010 (2).; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem pozdravlja začetek pogajanj o sporazumu med EU in ZDA o varstvu osebnih podatkov marca 2011; je seznanjen z izjavo Komisije o zaključku pogajanj o sporazumu med EU in ZDA o evidenci podatkov o potnikih, ki ga bo Parlament preučil v okviru zahtev iz svojih resolucij z dne 5. maja 2010 (1) in 11. novembra 2010 (2).;

| 24. | poudarja, da je ustrezno izvrševanje sporazumov o izročitvi in vzajemni pravni pomoči med EU in ZDA ter povezanih dvostranskih instrumentov zelo pomembno; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je ustrezno izvrševanje sporazumov o izročitvi in vzajemni pravni pomoči med EU in ZDA ter povezanih dvostranskih instrumentov zelo pomembno;

| 25. | znova izraža stališče, da mora EU v pogovorih z ZDA na politični in tehnični ravni še naprej opozarjati, kako pomembno je zanjo, da se preostale štiri države članice EU čim prej sprejmejo v program za odpravo vizumov; |
| --- | --- |

25.

znova izraža stališče, da mora EU v pogovorih z ZDA na politični in tehnični ravni še naprej opozarjati, kako pomembno je zanjo, da se preostale štiri države članice EU čim prej sprejmejo v program za odpravo vizumov;

| 26. | poudarja, da je treba zavarovati neokrnjenost svetovnega interneta in svobodo komuniciranja, in sicer z izogibanjem enostranskim ukrepom za preklic naslovov IP ali domenskih imen; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba zavarovati neokrnjenost svetovnega interneta in svobodo komuniciranja, in sicer z izogibanjem enostranskim ukrepom za preklic naslovov IP ali domenskih imen;

| 27. | upošteva konkretne predloge različnih odborov Evropskega parlamenta in poziva delegacijo Evropskega parlamenta pri čezatlantskem dialogu zakonodajalcev, naj izkoristi njihove predloge; |
| --- | --- |

27.

upošteva konkretne predloge različnih odborov Evropskega parlamenta in poziva delegacijo Evropskega parlamenta pri čezatlantskem dialogu zakonodajalcev, naj izkoristi njihove predloge;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, kongresu ZDA, sopredsednikom čezatlantskega dialoga zakonodajalcev ter sopredsednikom in sekretariatu čezatlantskega ekonomskega sveta. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, kongresu ZDA, sopredsednikom čezatlantskega dialoga zakonodajalcev ter sopredsednikom in sekretariatu čezatlantskega ekonomskega sveta.

---

(1)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 70.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/128

---

Četrtek, 17. november 2011Odprti internet in nevtralnost omrežja v Evropi

P7_TA(2011)0511

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi

2013/C 153 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. aprila 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (KOM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. aprila 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (KOM(2011)0222),

| — | ob upoštevanju vprašanj z dne 12. oktobra in 14. oktobra 2011 Svetu o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (O-000243/2011 – B7-0641/2011 in O-000261/2011 - B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj z dne 12. oktobra in 14. oktobra 2011 Svetu o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (O-000243/2011 – B7-0641/2011 in O-000261/2011 - B7-0653/2011),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 18. decembra 2009 o nevtralnosti omrežja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 18. decembra 2009 o nevtralnosti omrežja (1),

| — | ob upoštevanju člena 1(8)(g) Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 1(8)(g) Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev,

| — | ob upoštevanju členov 20(1)(b), 21(3)(c) in (d) ter 22(3) Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 20(1)(b), 21(3)(c) in (d) ter 22(3) Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o evropskih širokopasovnih povezavah: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 31. maja 2010 o evropski digitalni agendi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 31. maja 2010 o evropski digitalni agendi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom Akt za enotni trg: dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja „Skupaj za novo rast“ (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom Akt za enotni trg: dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja „Skupaj za novo rast“ (KOM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi, ki sta ga 11. novembra 2010 organizirala Parlament in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi, ki sta ga 11. novembra 2010 organizirala Parlament in Komisija,

| — | ob upoštevanju študije Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov z naslovom Nevtralnost omrežja: izzivi in odzivi v EU in ZDA (IP/A/IMCO/ST/2011-02) iz maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov z naslovom Nevtralnost omrežja: izzivi in odzivi v EU in ZDA (IP/A/IMCO/ST/2011-02) iz maja 2011,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 7. oktobra 2011 o nevtralnosti omrežja, upravljanju prometa ter varstvu zasebnosti in osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 7. oktobra 2011 o nevtralnosti omrežja, upravljanju prometa ter varstvu zasebnosti in osebnih podatkov,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker Svet načrtuje sprejetje sklepov o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi na seji Sveta za promet, telekomunikacije in energijo 13. decembra 2011; |
| --- | --- |

A.

ker Svet načrtuje sprejetje sklepov o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi na seji Sveta za promet, telekomunikacije in energijo 13. decembra 2011;

| B. | ker bi morale države članice EU do 25. maja 2011 svojo zakonodajo uskladiti s svežnjem telekomunikacijskih reform EU iz leta 2009, Komisija pa je že sprejela ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev spoštovanja načel iz Pogodbe o EU in iz pravnega reda Skupnosti; |
| --- | --- |

B.

ker bi morale države članice EU do 25. maja 2011 svojo zakonodajo uskladiti s svežnjem telekomunikacijskih reform EU iz leta 2009, Komisija pa je že sprejela ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev spoštovanja načel iz Pogodbe o EU in iz pravnega reda Skupnosti;

| C. | ker je Parlament pozval Komisijo, naj varuje načela nevtralnosti in odprtosti interneta ter naj spodbuja možnost, da končni uporabniki lahko po lastni izbiri dostopajo do informacij in jih širijo ter uporabljajo aplikacije in storitve; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament pozval Komisijo, naj varuje načela nevtralnosti in odprtosti interneta ter naj spodbuja možnost, da končni uporabniki lahko po lastni izbiri dostopajo do informacij in jih širijo ter uporabljajo aplikacije in storitve;

| D. | ker je Komisija pozvala BEREC, naj preuči ovire pri zamenjavi operaterjev, blokiranje ali oviranje spletnega prometa ter transparentnost in kakovost storitev v državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija pozvala BEREC, naj preuči ovire pri zamenjavi operaterjev, blokiranje ali oviranje spletnega prometa ter transparentnost in kakovost storitev v državah članicah;

| E. | ker je odprt značaj interneta ključna gonilna sila konkurenčnosti, gospodarske rasti, socialnega razvoja in inovacij, kar je imelo za posledico zelo hiter razvoj spletnih uporabniških programov, vsebin in storitev, ter posledično rasti v ponudbi in povpraševanju po vsebinah in storitvah, in je zato izredno pomemben pospeševalec prostega pretoka znanja, idej in informacij, tudi v državah, kjer je dostop do neodvisnih sredstev obveščanja omejen; |
| --- | --- |

E.

ker je odprt značaj interneta ključna gonilna sila konkurenčnosti, gospodarske rasti, socialnega razvoja in inovacij, kar je imelo za posledico zelo hiter razvoj spletnih uporabniških programov, vsebin in storitev, ter posledično rasti v ponudbi in povpraševanju po vsebinah in storitvah, in je zato izredno pomemben pospeševalec prostega pretoka znanja, idej in informacij, tudi v državah, kjer je dostop do neodvisnih sredstev obveščanja omejen;

| F. | ker obstajajo tretje države, ki so preprečile operaterjem mobilnih širokopasovnih povezav, da blokirajo zakonite spletne strani in prenos govora prek internetnega protokola (VoIP) ali uporabniških programov za video telefonijo, ki konkurirajo njihovim storitvam govorne ali videotelefonije; |
| --- | --- |

F.

ker obstajajo tretje države, ki so preprečile operaterjem mobilnih širokopasovnih povezav, da blokirajo zakonite spletne strani in prenos govora prek internetnega protokola (VoIP) ali uporabniških programov za video telefonijo, ki konkurirajo njihovim storitvam govorne ali videotelefonije;

| G. | ker so internetne storitve na voljo na čezmejni ravni, internet pa je v središču svetovne trgovine; |
| --- | --- |

G.

ker so internetne storitve na voljo na čezmejni ravni, internet pa je v središču svetovne trgovine;

| H. | ker sta širokopasovna povezava in internet, kot je poudarjeno v evropski digitalni agendi, pomembna za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in evropsko konkurenčnost na svetovni ravni; |
| --- | --- |

H.

ker sta širokopasovna povezava in internet, kot je poudarjeno v evropski digitalni agendi, pomembna za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in evropsko konkurenčnost na svetovni ravni;

| I. | ker bo Evropa lahko v celoti izkoristila potencial digitalnega gospodarstva le prek spodbujanja dobro delujočega notranjega digitalnega trga; |
| --- | --- |

I.

ker bo Evropa lahko v celoti izkoristila potencial digitalnega gospodarstva le prek spodbujanja dobro delujočega notranjega digitalnega trga;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in se strinja z njeno analizo, zlasti glede potrebe po ohranitvi odprtega in nevtralnega značaja interneta kot ključne gonilne sile inovacij in povpraševanja potrošnikov, ki lahko hkrati še naprej zagotavlja visokokakovostne storitve v okviru, ki spodbuja in spoštuje temeljne pravice; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in se strinja z njeno analizo, zlasti glede potrebe po ohranitvi odprtega in nevtralnega značaja interneta kot ključne gonilne sile inovacij in povpraševanja potrošnikov, ki lahko hkrati še naprej zagotavlja visokokakovostne storitve v okviru, ki spodbuja in spoštuje temeljne pravice;

| 2. | ugotavlja, da sklepi v sporočilu Komisije nakazujejo, da v tej fazi ni jasne potrebe po dodatnem regulativnem poseganju v nevtralnost omrežja na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da sklepi v sporočilu Komisije nakazujejo, da v tej fazi ni jasne potrebe po dodatnem regulativnem poseganju v nevtralnost omrežja na evropski ravni;

| 3. | poudarja, da obstaja potencial za nekonkurenčno in diskriminatorno obnašanje pri upravljanju prometa, zlasti pri vertikalno povezanih podjetjih; pozdravlja namero Komisije, da objavi dokaze, ki jih je v okviru preiskave praks, ki lahko vplivajo na nevtralnost omrežja v državah članicah, pridobil BEREC; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da obstaja potencial za nekonkurenčno in diskriminatorno obnašanje pri upravljanju prometa, zlasti pri vertikalno povezanih podjetjih; pozdravlja namero Komisije, da objavi dokaze, ki jih je v okviru preiskave praks, ki lahko vplivajo na nevtralnost omrežja v državah članicah, pridobil BEREC;

| 4. | poziva Komisijo, naj zagotovi skladno uporabo in izvrševanje obstoječega telekomunikacijskega regulativnega okvira za komunikacije ter v roku šestih mesecev po objavi ugotovitev preiskave, ki jo je opravil BEREC, oceni ali so potrebni nadaljnji regulatorni ukrepi za zagotovitev svobode izražanja, svobodnega dostopa do informacij, svobodne izbire potrošnikov in medijskega pluralizma, da bi dosegli učinkovito konkurenco in inovacije ter povečali vsestranske koristi pri uporabi interneta za državljane, podjetja in javno upravo; poudarja, da bi moral biti vsak evropski regulativni predlog na področju nevtralnosti omrežja predmet presoje vpliva; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zagotovi skladno uporabo in izvrševanje obstoječega telekomunikacijskega regulativnega okvira za komunikacije ter v roku šestih mesecev po objavi ugotovitev preiskave, ki jo je opravil BEREC, oceni ali so potrebni nadaljnji regulatorni ukrepi za zagotovitev svobode izražanja, svobodnega dostopa do informacij, svobodne izbire potrošnikov in medijskega pluralizma, da bi dosegli učinkovito konkurenco in inovacije ter povečali vsestranske koristi pri uporabi interneta za državljane, podjetja in javno upravo; poudarja, da bi moral biti vsak evropski regulativni predlog na področju nevtralnosti omrežja predmet presoje vpliva;

| 5. | pozdravlja delo organa BEREC na tem področju in poziva države članice, zlasti nacionalne regulativne organe, naj tesno sodelujejo z njim; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja delo organa BEREC na tem področju in poziva države članice, zlasti nacionalne regulativne organe, naj tesno sodelujejo z njim;

| 6. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organom BEREC in državami članicami, skrbno nadzoruje razvoj upravljanja prometa in dogovorov o medsebojnih povezavah, zlasti v zvezi z blokiranjem in oviranjem ali pretiranega zaračunavanja storitev prenosa govora prek internetnega protokola in izmenjave datotek, ter nekonkurenčnega ravnanja in izrednega zmanjšanja kakovosti, kot je zahtevano v regulativnem okviru EU za telekomunikacije; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi, da ponudniki internetnih storitev ne blokirajo, diskriminirajo, škodujejo ali zmanjšujejo zmožnost posameznikov, da uporabljajo storitve za dostop, uporabo, pošiljanje, objavljanje, prejemanje ali ponujanje katerekoli vsebine, uporabniškega programa ali storitve po lastni izbiri, ne glede na vir ali cilj; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organom BEREC in državami članicami, skrbno nadzoruje razvoj upravljanja prometa in dogovorov o medsebojnih povezavah, zlasti v zvezi z blokiranjem in oviranjem ali pretiranega zaračunavanja storitev prenosa govora prek internetnega protokola in izmenjave datotek, ter nekonkurenčnega ravnanja in izrednega zmanjšanja kakovosti, kot je zahtevano v regulativnem okviru EU za telekomunikacije; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi, da ponudniki internetnih storitev ne blokirajo, diskriminirajo, škodujejo ali zmanjšujejo zmožnost posameznikov, da uporabljajo storitve za dostop, uporabo, pošiljanje, objavljanje, prejemanje ali ponujanje katerekoli vsebine, uporabniškega programa ali storitve po lastni izbiri, ne glede na vir ali cilj;

| 7. | poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi informacije o sedanjih praksah v zvezi z upravljanjem prometa, trgom o medsebojnih povezavah in preobremenjenostjo omrežja ter o pomanjkanju naložb; poziva Komisijo, naj nadalje analizira vprašanje nevtralnosti naprav; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi informacije o sedanjih praksah v zvezi z upravljanjem prometa, trgom o medsebojnih povezavah in preobremenjenostjo omrežja ter o pomanjkanju naložb; poziva Komisijo, naj nadalje analizira vprašanje nevtralnosti naprav;

| 8. | poziva Komisijo, države članice in BEREC, naj zagotovijo skladnost pristopov k nevtralnosti omrežja in učinkovito izvajanje regulativnega okvira EU na področju telekomunikacij; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, države članice in BEREC, naj zagotovijo skladnost pristopov k nevtralnosti omrežja in učinkovito izvajanje regulativnega okvira EU na področju telekomunikacij;

| 9. | poudarja, da bi lahko bila vsaka rešitev, predlagana v zvezi z nevtralnostjo omrežja učinkovita samo s skladnim evropskim pristopom; zato poziva Komisijo, naj skrbno spremlja sprejetje katerih koli nacionalnih predpisov, povezanih z nevtralnostjo omrežja, in sicer z vidika njihovega vpliva na zadevne nacionalne trge ter notranji trg; meni, da bi vsem zainteresiranim stranem koristilo, če bi Komisija zagotovila smernice na ravni EU, vključno z mobilnim trgom, da se zagotovi skladna in ustrezna uporaba ter izvrševanje določb telekomunikacijskega svežnja o nevtralnosti omrežja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi lahko bila vsaka rešitev, predlagana v zvezi z nevtralnostjo omrežja učinkovita samo s skladnim evropskim pristopom; zato poziva Komisijo, naj skrbno spremlja sprejetje katerih koli nacionalnih predpisov, povezanih z nevtralnostjo omrežja, in sicer z vidika njihovega vpliva na zadevne nacionalne trge ter notranji trg; meni, da bi vsem zainteresiranim stranem koristilo, če bi Komisija zagotovila smernice na ravni EU, vključno z mobilnim trgom, da se zagotovi skladna in ustrezna uporaba ter izvrševanje določb telekomunikacijskega svežnja o nevtralnosti omrežja;

| 10. | poudarja, da morajo države članice in predvsem nacionalni regulativni organi sodelovati in se usklajevati med seboj ter s Komisijo, da bi EU v celoti izkoristila potencial interneta; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo države članice in predvsem nacionalni regulativni organi sodelovati in se usklajevati med seboj ter s Komisijo, da bi EU v celoti izkoristila potencial interneta;

| 11. | opozarja na resna tveganja, povezana z oddaljevanjem od nevtralnega omrežja, kot so nekonkurenčno ravnanje, oviranje inovacij, omejevanje svobode izražanja, pomanjkanje ozaveščenosti potrošnikov in kršenje zasebnosti, kar škoduje podjetjem, potrošnikom in demokratični družbi kot celoti ter opominja na mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o vplivu prakse upravljanja prometa na zaupnost telekomunikacij; |
| --- | --- |

11.

opozarja na resna tveganja, povezana z oddaljevanjem od nevtralnega omrežja, kot so nekonkurenčno ravnanje, oviranje inovacij, omejevanje svobode izražanja, pomanjkanje ozaveščenosti potrošnikov in kršenje zasebnosti, kar škoduje podjetjem, potrošnikom in demokratični družbi kot celoti ter opominja na mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o vplivu prakse upravljanja prometa na zaupnost telekomunikacij;

| 12. | poudarja, da je cilj regulativnega okvira EU na področju telekomunikacij spodbujanje svobode izražanja, nediskriminatornega dostopa do vsebin, uporabniških programov in storitev ter učinkovita konkurenca, zato bi moral biti vsak ukrep na področju nevtralnosti omrežja poleg obstoječega konkurenčnega prava namenjen odpravi nekonkurenčnih praks, ki se lahko pojavijo, ter bi moral voditi v naložbe in olajšati inovativne poslovne modele za spletno gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je cilj regulativnega okvira EU na področju telekomunikacij spodbujanje svobode izražanja, nediskriminatornega dostopa do vsebin, uporabniških programov in storitev ter učinkovita konkurenca, zato bi moral biti vsak ukrep na področju nevtralnosti omrežja poleg obstoječega konkurenčnega prava namenjen odpravi nekonkurenčnih praks, ki se lahko pojavijo, ter bi moral voditi v naložbe in olajšati inovativne poslovne modele za spletno gospodarstvo;

| 13. | meni, da je načelo nevtralnosti omrežja bistven predpogoj za omogočanje inovativnega internetnega ekosistema in za zagotavljanje enakih pogojev za storitve evropskih državljanov in podjetnikov; |
| --- | --- |

13.

meni, da je načelo nevtralnosti omrežja bistven predpogoj za omogočanje inovativnega internetnega ekosistema in za zagotavljanje enakih pogojev za storitve evropskih državljanov in podjetnikov;

| 14. | meni, da morajo biti med minimalnimi pogoji, nujnimi za nevtralnost omrežja, ki končnim uporabnikom zagotavlja svobodo izbire in zahteve, učinkovito konkurenco pri elektronskih komunikacijskih storitvah, transparentnost v povezavi z upravljanjem prometa in kakovostjo storitev ter enostavnost zamenjave ponudnika; |
| --- | --- |

14.

meni, da morajo biti med minimalnimi pogoji, nujnimi za nevtralnost omrežja, ki končnim uporabnikom zagotavlja svobodo izbire in zahteve, učinkovito konkurenco pri elektronskih komunikacijskih storitvah, transparentnost v povezavi z upravljanjem prometa in kakovostjo storitev ter enostavnost zamenjave ponudnika;

| 15. | priznava, da je potrebno zmerno upravljanje prometa, da bi zagotovili, da povezovanje končnih uporabnikov ne bi bilo prekinjeno zaradi preobremenjenosti omrežja; ugotavlja, da lahko v tem kontekstu operaterji, ki so predmet nadzora nacionalnih regulativnih organov, uporabijo postopke za merjenje in oblikovanje internetnega prometa, da bi ohranili zmogljivost in stabilnost delovanja omrežja ter zagotovili kakovost zahtev po storitvah; poziva pristojne nacionalne organe, da uporabijo vsa svoja pooblastila v okviru direktive o univerzalnih storitvah, da uveljavijo minimalne standarde kakovosti storitev; je prepričan, da zagotavljanje kakovosti pri prenosu časovno kritičnih storitev ne bi smel biti razlog za opustitev načela najboljše kakovosti; |
| --- | --- |

15.

priznava, da je potrebno zmerno upravljanje prometa, da bi zagotovili, da povezovanje končnih uporabnikov ne bi bilo prekinjeno zaradi preobremenjenosti omrežja; ugotavlja, da lahko v tem kontekstu operaterji, ki so predmet nadzora nacionalnih regulativnih organov, uporabijo postopke za merjenje in oblikovanje internetnega prometa, da bi ohranili zmogljivost in stabilnost delovanja omrežja ter zagotovili kakovost zahtev po storitvah; poziva pristojne nacionalne organe, da uporabijo vsa svoja pooblastila v okviru direktive o univerzalnih storitvah, da uveljavijo minimalne standarde kakovosti storitev; je prepričan, da zagotavljanje kakovosti pri prenosu časovno kritičnih storitev ne bi smel biti razlog za opustitev načela najboljše kakovosti;

| 16. | poziva pristojne nacionalne organe, naj zagotovijo, da posegi v upravljanje prometa ne vključujejo anti-konkurenčne ali škodljive diskriminacije; meni, da specializirane (ali upravljane) storitve ne bi smele škoditi varovanju zanesljivega internetnega dostopa najboljše kakovosti, ki spodbuja inovacije in svobodo izražanja, zagotavlja konkurenco in preprečuje novo digitalno delitev; |
| --- | --- |

16.

poziva pristojne nacionalne organe, naj zagotovijo, da posegi v upravljanje prometa ne vključujejo anti-konkurenčne ali škodljive diskriminacije; meni, da specializirane (ali upravljane) storitve ne bi smele škoditi varovanju zanesljivega internetnega dostopa najboljše kakovosti, ki spodbuja inovacije in svobodo izražanja, zagotavlja konkurenco in preprečuje novo digitalno delitev;

Varstvo potrošnikov

| 17. | poziva k transparentnosti pri upravljanju prometa, vključno z boljšo obveščenostjo končnih uporabnikov, ter poudarja, da je treba potrošnikom omogočiti sprejemanje odločitev na podlagi informacij in dejansko možnost prehoda k novemu ponudniku, ki lahko bolje zadovolji njihove potrebe in preference, vključno s hitrostjo in obsegom prenosov in storitev; s tem v zvezi poudarja pomembnost zagotavljanja jasnih, učinkovitih, smiselnih in primerljivih informacij potrošnikom o vseh pomembnih poslovnih praksah z enakovrednim učinkom, zlasti o mobilnem internetu; |
| --- | --- |

17.

poziva k transparentnosti pri upravljanju prometa, vključno z boljšo obveščenostjo končnih uporabnikov, ter poudarja, da je treba potrošnikom omogočiti sprejemanje odločitev na podlagi informacij in dejansko možnost prehoda k novemu ponudniku, ki lahko bolje zadovolji njihove potrebe in preference, vključno s hitrostjo in obsegom prenosov in storitev; s tem v zvezi poudarja pomembnost zagotavljanja jasnih, učinkovitih, smiselnih in primerljivih informacij potrošnikom o vseh pomembnih poslovnih praksah z enakovrednim učinkom, zlasti o mobilnem internetu;

| 18. | poziva Komisijo, naj objavi nadaljnje smernice o pravici do zamenjave operaterja ter tako izpolni zahteve glede transparentnosti in spodbuja enake pravice za potrošnike po vsej EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj objavi nadaljnje smernice o pravici do zamenjave operaterja ter tako izpolni zahteve glede transparentnosti in spodbuja enake pravice za potrošnike po vsej EU;

| 19. | se seznanja z zaskrbljenostjo potrošnikov, ki se je pojavila v zvezi z razliko med oglaševanimi in dejansko zagotovljenimi hitrostmi internetnih povezav; s tem v zvezi poziva države članice, naj skladno izvajajo prepoved zavajajočega oglaševanja; |
| --- | --- |

19.

se seznanja z zaskrbljenostjo potrošnikov, ki se je pojavila v zvezi z razliko med oglaševanimi in dejansko zagotovljenimi hitrostmi internetnih povezav; s tem v zvezi poziva države članice, naj skladno izvajajo prepoved zavajajočega oglaševanja;

| 20. | priznava potrebo po vzpostavljanju načinov za povečevanje zaupanja potrošnikov v spletno okolje; zato poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za razvoj izobraževalnih programov, katerih namen je povečanje znanja potrošnikov na področju informacijske in komunikacijske tehnologije in zmanjšanje digitalne izključenosti; |
| --- | --- |

20.

priznava potrebo po vzpostavljanju načinov za povečevanje zaupanja potrošnikov v spletno okolje; zato poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za razvoj izobraževalnih programov, katerih namen je povečanje znanja potrošnikov na področju informacijske in komunikacijske tehnologije in zmanjšanje digitalne izključenosti;

| 21. | poziva Komisijo, naj povabi predstavnike potrošnikov in civilne družbe naj aktivno in enakovredno sodelujejo s predstavniki panoge v razpravi o prihodnosti interneta v EU; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj povabi predstavnike potrošnikov in civilne družbe naj aktivno in enakovredno sodelujejo s predstavniki panoge v razpravi o prihodnosti interneta v EU;

*

* *

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 308, 18.12.2009, str. 2.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/132

---

Četrtek, 17. november 2011Prepoved kasetnega streliva

P7_TA(2011)0512

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o prepovedi kasetnega streliva

2013/C 153 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije o kasetnem strelivu, ki je začela veljati 1. avgusta 2010, 8. novembra 2011 pa jo je podprlo 111 držav (od tega jih je 108 konvencijo podpisalo, med njimi tri države članice EU, 63 držav jo je ratificiralo, med njimi 19 držav članic EU, tri države pa so h konvenciji pristopile), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o kasetnem strelivu, ki je začela veljati 1. avgusta 2010, 8. novembra 2011 pa jo je podprlo 111 držav (od tega jih je 108 konvencijo podpisalo, med njimi tri države članice EU, 63 držav jo je ratificiralo, med njimi 19 držav članic EU, tri države pa so h konvenciji pristopile),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola VI o kasetnem strelivu z dne 26. avgusta 2011 h Konvenciji o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja, za katere se lahko šteje, da imajo čezmerne travmatične učinke ali da glede ciljev delujejo enako, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola VI o kasetnem strelivu z dne 26. avgusta 2011 h Konvenciji o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja, za katere se lahko šteje, da imajo čezmerne travmatične učinke ali da glede ciljev delujejo enako,

| — | ob upoštevanju resolucije o konvenciji o kasetnem strelivu, ki jo je dne 2. decembra 2008 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o konvenciji o kasetnem strelivu, ki jo je dne 2. decembra 2008 sprejela generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju sporočila generalnega sekretarja Združenih narodov na drugem srečanju držav pogodbenic konvencije o kasetnem strelivu, ki ga je 13. septembra 2011 v Bejrutu predstavil visoki predstavnik za razorožitev Sergio Duarte, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila generalnega sekretarja Združenih narodov na drugem srečanju držav pogodbenic konvencije o kasetnem strelivu, ki ga je 13. septembra 2011 v Bejrutu predstavil visoki predstavnik za razorožitev Sergio Duarte,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, zlasti izjave z dne 1. avgusta 2010 o konvenciji o kasetnem strelivu ter izjave z dne 29. aprila 2011 o domnevni uporabi kasetnega streliva v Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, zlasti izjave z dne 1. avgusta 2010 o konvenciji o kasetnem strelivu ter izjave z dne 29. aprila 2011 o domnevni uporabi kasetnega streliva v Libiji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o Konvenciji o kasetnem strelivu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o Konvenciji o kasetnem strelivu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o začetku veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu in vlogi EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o začetku veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu in vlogi EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o napredku na področju boja proti minam (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o napredku na področju boja proti minam (3),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker kasetno strelivo resno ogroža civiliste, saj za seboj običajno pusti veliko smrtonosno sled, in ker na območjih, kjer so nekoč divjali spori, uporaba tega streliva med civilisti povzroča številne tragične poškodbe in smrti, saj na neeksplodirano podstrelivo pogosto naletijo otroci in druge nič hudega sluteče nedolžne osebe; |
| --- | --- |

A.

ker kasetno strelivo resno ogroža civiliste, saj za seboj običajno pusti veliko smrtonosno sled, in ker na območjih, kjer so nekoč divjali spori, uporaba tega streliva med civilisti povzroča številne tragične poškodbe in smrti, saj na neeksplodirano podstrelivo pogosto naletijo otroci in druge nič hudega sluteče nedolžne osebe;

| B. | ker so bili podpora večine držav članic EU, parlamentarne pobude in delo organizacij civilne družbe odločilnega pomena, da se je lahko proces iz Osla uspešno zaključil z začetkom veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu; ker je 22 držav članic EU držav pogodbenic konvencije o kasetnem strelivu, pet držav članic EU pa te konvencije ni ne podpisalo ne ratificiralo; |
| --- | --- |

B.

ker so bili podpora večine držav članic EU, parlamentarne pobude in delo organizacij civilne družbe odločilnega pomena, da se je lahko proces iz Osla uspešno zaključil z začetkom veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu; ker je 22 držav članic EU držav pogodbenic konvencije o kasetnem strelivu, pet držav članic EU pa te konvencije ni ne podpisalo ne ratificiralo;

| C. | ker konvencija o kasetnem strelivu državam pogodbenicam prepoveduje uporabo, razvoj, proizvodnjo, drugačno pridobivanje, kopičenje, zadrževanje ali posredovanje kasetnega streliva komur koli, neposredno ali posredno, pa tudi podporo, spodbujanje ali prigovarjanje kogar koli h kakršnim koli dejanjem, ki jih konvencija prepoveduje državam pogodbenicam; |
| --- | --- |

C.

ker konvencija o kasetnem strelivu državam pogodbenicam prepoveduje uporabo, razvoj, proizvodnjo, drugačno pridobivanje, kopičenje, zadrževanje ali posredovanje kasetnega streliva komur koli, neposredno ali posredno, pa tudi podporo, spodbujanje ali prigovarjanje kogar koli h kakršnim koli dejanjem, ki jih konvencija prepoveduje državam pogodbenicam;

| D. | ker konvencija o kasetnem strelivu vzpostavlja nov humanitarni standard za pomoč žrtvam, med katere sodijo osebe, ki jih je kasetno strelivo neposredno prizadelo, ter njihove družine in skupnosti; |
| --- | --- |

D.

ker konvencija o kasetnem strelivu vzpostavlja nov humanitarni standard za pomoč žrtvam, med katere sodijo osebe, ki jih je kasetno strelivo neposredno prizadelo, ter njihove družine in skupnosti;

| E. | ker osnutek protokola VI h konvenciji o klasičnem orožju, o katerem bo tekla razprava na četrti revizijski konferenci konvencije o klasičnem orožju pravno ni v skladu s konvencijo o kasetnem strelivu niti je ne dopolnjuje; ker so države pogodbenice konvencije o kasetnem strelivu pravno zavezane uničiti vse strelivo, osnutek protokola pa bi prepovedal le kasetno strelivo izpred leta 1980, določa dolgo prehodno obdobje, s katerim bo mogoče spoštovanje preložiti za vsaj 12 let, dovolil bi uporabo kasetnega streliva z zgolj enim mehanizmom samodejnega uničenja, države pa bi lahko uporabljale kasetno strelivo s tako imenovano stopnjo napak 1 % ali manj; |
| --- | --- |

E.

ker osnutek protokola VI h konvenciji o klasičnem orožju, o katerem bo tekla razprava na četrti revizijski konferenci konvencije o klasičnem orožju pravno ni v skladu s konvencijo o kasetnem strelivu niti je ne dopolnjuje; ker so države pogodbenice konvencije o kasetnem strelivu pravno zavezane uničiti vse strelivo, osnutek protokola pa bi prepovedal le kasetno strelivo izpred leta 1980, določa dolgo prehodno obdobje, s katerim bo mogoče spoštovanje preložiti za vsaj 12 let, dovolil bi uporabo kasetnega streliva z zgolj enim mehanizmom samodejnega uničenja, države pa bi lahko uporabljale kasetno strelivo s tako imenovano stopnjo napak 1 % ali manj;

| F. | ker je bilo po podpisu konvencije o kasetnem strelivu to strelivo pred kratkim domnevno uporabljeno proti civilnemu prebivalstvu v Kambodži, na Tajskem in v Libiji in ker je treba sedaj nujno ukrepati in zagotoviti odstranjevanje neeksplodiranega kasetnega podstreliva, s čimer bi preprečili nove smrti in poškodbe; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo po podpisu konvencije o kasetnem strelivu to strelivo pred kratkim domnevno uporabljeno proti civilnemu prebivalstvu v Kambodži, na Tajskem in v Libiji in ker je treba sedaj nujno ukrepati in zagotoviti odstranjevanje neeksplodiranega kasetnega podstreliva, s čimer bi preprečili nove smrti in poškodbe;

| 1. | poziva države članice, naj ne sprejemajo, podpirajo ali posledično ratificirajo nobenega protokola h konvenciji o klasičnem orožju, ki bi dovoljeval uporabo kasetnega streliva, prepovedanega s konvencijo o kasetnem strelivu, ter poziva Svet in države članice, naj v skladu s tem ravnajo na četrti revizijski konferenci konvencije o klasičnem orožju od 14. do 25. novembra 2011 v Ženevi; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj ne sprejemajo, podpirajo ali posledično ratificirajo nobenega protokola h konvenciji o klasičnem orožju, ki bi dovoljeval uporabo kasetnega streliva, prepovedanega s konvencijo o kasetnem strelivu, ter poziva Svet in države članice, naj v skladu s tem ravnajo na četrti revizijski konferenci konvencije o klasičnem orožju od 14. do 25. novembra 2011 v Ženevi;

| 2. | globoko obžaluje, da osnutek protokola VI, o katerem se bo razpravljalo na tej konferenci, lahko ogrozi jasni in trdni standard mednarodnega humanitarnega prava, vzpostavljen s konvencijo o kasetnem strelivu, ki v celoti prepoveduje kasetno strelivo, hkrati pa bi s tem osnutkom oslabili zaščito civilistov; |
| --- | --- |

2.

globoko obžaluje, da osnutek protokola VI, o katerem se bo razpravljalo na tej konferenci, lahko ogrozi jasni in trdni standard mednarodnega humanitarnega prava, vzpostavljen s konvencijo o kasetnem strelivu, ki v celoti prepoveduje kasetno strelivo, hkrati pa bi s tem osnutkom oslabili zaščito civilistov;

| 3. | poziva države, naj priznajo humanitarne posledice in visoko politično ceno za podporo predlaganemu osnutku protokola, v katerem je veliko izjem in vrzeli, ki bi omogočile uporabo kasetnega streliva; |
| --- | --- |

3.

poziva države, naj priznajo humanitarne posledice in visoko politično ceno za podporo predlaganemu osnutku protokola, v katerem je veliko izjem in vrzeli, ki bi omogočile uporabo kasetnega streliva;

| 4. | poziva države članice in države članice kandidatke, ki niso pogodbenice konvencije o kasetnem strelivu, naj k tej konvenciji pristopijo, ter države podpisnice konvencije, naj jo čim prej ratificirajo; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice in države članice kandidatke, ki niso pogodbenice konvencije o kasetnem strelivu, naj k tej konvenciji pristopijo, ter države podpisnice konvencije, naj jo čim prej ratificirajo;

| 5. | meni, da protokol VI h konvenciji o klasičnem orožju ni skladen s konvencijo o kasetnem strelivu ter da so države članice, ki so podpisale konvencijo o kasetnem strelivu, pravno zavezane odločnemu nasprotovanju uvedbi tega osnutka in k njeni zavrnitvi; |
| --- | --- |

5.

meni, da protokol VI h konvenciji o klasičnem orožju ni skladen s konvencijo o kasetnem strelivu ter da so države članice, ki so podpisale konvencijo o kasetnem strelivu, pravno zavezane odločnemu nasprotovanju uvedbi tega osnutka in k njeni zavrnitvi;

| 6. | odločno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj države članice opomni na njihove pravne obveznosti v skladu s konvencijo o kasetnem strelivu; poziva jo, naj posebno pozornost nameni tematskemu cilju za zmanjšanje grožnje kasetnega streliva ter naj izpelje pristop Evropske unije h konvenciji o kasetnem strelivu, kar je omogočil začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

6.

odločno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj države članice opomni na njihove pravne obveznosti v skladu s konvencijo o kasetnem strelivu; poziva jo, naj posebno pozornost nameni tematskemu cilju za zmanjšanje grožnje kasetnega streliva ter naj izpelje pristop Evropske unije h konvenciji o kasetnem strelivu, kar je omogočil začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je 15 držav pogodbenic in podpisnic zaključilo uničevanje zalog kasetnega streliva, nadaljnjih 12 držav pa bo to storilo do svojega roka ter da operacije odstranjevanja potekajo v 18 državah in na treh drugih območjih; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je 15 držav pogodbenic in podpisnic zaključilo uničevanje zalog kasetnega streliva, nadaljnjih 12 držav pa bo to storilo do svojega roka ter da operacije odstranjevanja potekajo v 18 državah in na treh drugih območjih;

| 8. | poziva države članice, ki še niso pristopile h konvenciji o kasetnem strelivu, a želijo zmanjšati humanitarne posledice tega streliva, naj v obdobju pred pristopom sprejmejo odločne in pregledne nacionalne ukrepe, vključno z moratorijem na uporabo, proizvodnjo in posredovanje kasetnega streliva, in naj kar najhitreje začnejo uničevati zaloge kasetnega streliva; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, ki še niso pristopile h konvenciji o kasetnem strelivu, a želijo zmanjšati humanitarne posledice tega streliva, naj v obdobju pred pristopom sprejmejo odločne in pregledne nacionalne ukrepe, vključno z moratorijem na uporabo, proizvodnjo in posredovanje kasetnega streliva, in naj kar najhitreje začnejo uničevati zaloge kasetnega streliva;

| 9. | poziva države članice, ki so podpisale konvencijo o kasetnem strelivu, naj sprejmejo zakonodajo za njeno izvajanje na nacionalni ravni; poziva države članice, naj pri prizadevanjih v odziv na to resolucijo ravnajo pregledno in naj, na primer svojim parlamentom, redno poročajo o svojih dejavnostih po tej konvenciji; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, ki so podpisale konvencijo o kasetnem strelivu, naj sprejmejo zakonodajo za njeno izvajanje na nacionalni ravni; poziva države članice, naj pri prizadevanjih v odziv na to resolucijo ravnajo pregledno in naj, na primer svojim parlamentom, redno poročajo o svojih dejavnostih po tej konvenciji;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj predvsem v okviru odnosov Evropske unije s sosedami v pogodbe s tretjimi državami poleg standardne klavzule o neširjenju orožja za množično uničevanje kot standardno klavzulo vključita tudi sklicevanje na prepoved kasetnega streliva; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj predvsem v okviru odnosov Evropske unije s sosedami v pogodbe s tretjimi državami poleg standardne klavzule o neširjenju orožja za množično uničevanje kot standardno klavzulo vključita tudi sklicevanje na prepoved kasetnega streliva;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v programe zunanje pomoči Skupnosti kot sestavni del vključita boj proti kasetnemu strelivu, da bi tretje države podprli pri uničevanju zalog in zagotavljanju humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj v programe zunanje pomoči Skupnosti kot sestavni del vključita boj proti kasetnemu strelivu, da bi tretje države podprli pri uničevanju zalog in zagotavljanju humanitarne pomoči;

| 12. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi države odvrnili od zagotavljanja kasetnega streliva nedržavnim akterjem; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi države odvrnili od zagotavljanja kasetnega streliva nedržavnim akterjem;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav kandidatk, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Zvezi proti kasetnemu strelivu. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav kandidatk, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Zvezi proti kasetnemu strelivu.

---

(1)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 61.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0285.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/135

---

Četrtek, 17. november 2011Posodobitev zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga

P7_TA(2011)0513

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga

2013/C 153 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 30. septembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga (O-000226/2011 – B7-0648/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 30. septembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga (O-000226/2011 – B7-0648/2011),

| — | ob upoštevanju členov 113 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 113 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/8/ES z dne 12. februarja 2008 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede kraja opravljanja storitev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/8/ES z dne 12. februarja 2008 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede kraja opravljanja storitev (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska digitalna agenda (KOM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o prihodnosti DDV (KOM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o prihodnosti DDV (KOM(2010)0695),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (4),

| — | ob upoštevanju smernic OECD glede nevtralnosti sistema DDV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD glede nevtralnosti sistema DDV,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker ena od vodilnih pobud strategije EU 2020 vsebuje vzpostavitev enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

A.

ker ena od vodilnih pobud strategije EU 2020 vsebuje vzpostavitev enotnega digitalnega trga;

| B. | ker je enotni digitalni trg EU še vedno razdrobljen; |
| --- | --- |

B.

ker je enotni digitalni trg EU še vedno razdrobljen;

| C. | ker je gospodarska kriza močno škodovala priložnostim za gospodarsko rast in ker ima digitalno gospodarstvo možnosti, da v prihodnjih letih pomembno prispeva k blaginji Evrope; |
| --- | --- |

C.

ker je gospodarska kriza močno škodovala priložnostim za gospodarsko rast in ker ima digitalno gospodarstvo možnosti, da v prihodnjih letih pomembno prispeva k blaginji Evrope;

| D. | ker zakon Združenih držav Amerike o internetni davčni svobodi, ki je začel veljati leta 1998 in je bil nato razširjen ter ki prepoveduje zveznim in lokalnim vladam, da bi za spletno prodajo uporabljale diskriminatorne stopnje prometnega davka, pomembno vpliva na e-trgovino in prispeva k ustanavljanju podjetij, ki sedaj prevladujejo na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

D.

ker zakon Združenih držav Amerike o internetni davčni svobodi, ki je začel veljati leta 1998 in je bil nato razširjen ter ki prepoveduje zveznim in lokalnim vladam, da bi za spletno prodajo uporabljale diskriminatorne stopnje prometnega davka, pomembno vpliva na e-trgovino in prispeva k ustanavljanju podjetij, ki sedaj prevladujejo na svetovnih trgih;

| E. | ker mora Evropska unija razviti zmožnosti enotnega trga, tako da olajša spletno in čezmejno trgovino med državami članicami; |
| --- | --- |

E.

ker mora Evropska unija razviti zmožnosti enotnega trga, tako da olajša spletno in čezmejno trgovino med državami članicami;

| F. | ker Komisija trenutno razpravlja o prihodnosti DDV in ker je treba v zvezi s tem upoštevati strategijo EU 2020; |
| --- | --- |

F.

ker Komisija trenutno razpravlja o prihodnosti DDV in ker je treba v zvezi s tem upoštevati strategijo EU 2020;

| 1. | poudarja, da sedanji pravni okvir, zlasti Priloga 3 k Direktivi 2006/112/ES, ovira razvoj novih digitalnih storitev in zato ni skladen s cilji iz digitalne agende; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da sedanji pravni okvir, zlasti Priloga 3 k Direktivi 2006/112/ES, ovira razvoj novih digitalnih storitev in zato ni skladen s cilji iz digitalne agende;

| 2. | meni, da stopnje DDV, ki se uporabljajo za knjige, ponazarjajo pomanjkljivosti sedanje zakonodaje na tem področju, saj lahko države članice uporabljajo znižane stopnje DDV za dobavo knjig v vseh fizičnih oblikah, za e-knjige pa velja standardna stopnja DDV, ki znaša najmanj 15 odstotkov; meni, da je tako razlikovanje zaradi potencialne rasti tega segmenta trga neutemeljeno; |
| --- | --- |

2.

meni, da stopnje DDV, ki se uporabljajo za knjige, ponazarjajo pomanjkljivosti sedanje zakonodaje na tem področju, saj lahko države članice uporabljajo znižane stopnje DDV za dobavo knjig v vseh fizičnih oblikah, za e-knjige pa velja standardna stopnja DDV, ki znaša najmanj 15 odstotkov; meni, da je tako razlikovanje zaradi potencialne rasti tega segmenta trga neutemeljeno;

| 3. | poudarja, da si mora Evropska unija prizadevati, da bi storila več, kot le odpravila nedoslednosti v sedanjem pravnem okviru; meni, da mora biti prednostna naloga pri pregledu pravil o DDV spodbujanje podjetij, da razvijejo in ponujajo nove vseevropske spletne storitve; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da si mora Evropska unija prizadevati, da bi storila več, kot le odpravila nedoslednosti v sedanjem pravnem okviru; meni, da mora biti prednostna naloga pri pregledu pravil o DDV spodbujanje podjetij, da razvijejo in ponujajo nove vseevropske spletne storitve;

| 4. | poudarja pa, da bi morala Evropska unija izdelati posebej prilagojene rešitve za lastne potrebe; meni, da bi za razvoj dejanskega enotnega trga pravo Evropske unije lahko omogočalo državam članicam, da za elektronske storitve s kulturno vsebino začasno uporabljajo zmanjšano stopnjo DDV; |
| --- | --- |

4.

poudarja pa, da bi morala Evropska unija izdelati posebej prilagojene rešitve za lastne potrebe; meni, da bi za razvoj dejanskega enotnega trga pravo Evropske unije lahko omogočalo državam članicam, da za elektronske storitve s kulturno vsebino začasno uporabljajo zmanjšano stopnjo DDV;

| 5. | meni, da bi ta nova kategorija, ki bi jo vključili v sedanjo prilogo 3 k Direktivi 2006/112/ES, lahko vsebovala določbo o dobavi spletnih storitev (na primer televizija, glasba, knjige ali časopisi in revije), ki jo izvajalci s sedežem v EU zagotavljajo potrošnikom, ki prebivajo v EU; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi ta nova kategorija, ki bi jo vključili v sedanjo prilogo 3 k Direktivi 2006/112/ES, lahko vsebovala določbo o dobavi spletnih storitev (na primer televizija, glasba, knjige ali časopisi in revije), ki jo izvajalci s sedežem v EU zagotavljajo potrošnikom, ki prebivajo v EU;

| 6. | poudarja, da digitalna distribucija kulturnih, novinarskih in ustvarjalnih vsebin omogoča avtorjem in dobaviteljem vsebin, da dosežejo širše občinstvo; meni, da mora Evropska unija spodbujati ustvarjanje, produkcijo in distribucijo (na vseh platformah) digitalnih vsebin ter da bi uporaba nižje stopnje DDV za spletne kulturne vsebine verjetno okrepila rast; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da digitalna distribucija kulturnih, novinarskih in ustvarjalnih vsebin omogoča avtorjem in dobaviteljem vsebin, da dosežejo širše občinstvo; meni, da mora Evropska unija spodbujati ustvarjanje, produkcijo in distribucijo (na vseh platformah) digitalnih vsebin ter da bi uporaba nižje stopnje DDV za spletne kulturne vsebine verjetno okrepila rast;

| 7. | opozarja na načela OECD glede obdavčitve e-trgovine, sprejeta leta 1998 na konferenci v Ottawi, ki določajo, da bi morala imeti pravila o davkih na potrošnjo, kot je DDV, za posledico obdavčitev na področju sodne pristojnosti, kjer se odvija potrošnja; poudarja, da bodo v skladu z Direktivo 2008/8/ES načela OECD za Evropsko unijo veljala od 1. januarja 2015; |
| --- | --- |

7.

opozarja na načela OECD glede obdavčitve e-trgovine, sprejeta leta 1998 na konferenci v Ottawi, ki določajo, da bi morala imeti pravila o davkih na potrošnjo, kot je DDV, za posledico obdavčitev na področju sodne pristojnosti, kjer se odvija potrošnja; poudarja, da bodo v skladu z Direktivo 2008/8/ES načela OECD za Evropsko unijo veljala od 1. januarja 2015;

| 8. | meni, da bi moral biti pregled zakonodaje o DDV, ki državam članicam omogoča večjo prilagodljivost v zvezi z uporabo nižjih stopenj DDV, tesno povezan z izvajanjem načel iz Direktive 2008/8/ES; poudarja pa, da bi bilo treba čim prej uveljaviti načelo obdavčitve v državi članici, kjer poteka potrošnja, če naj bi bilo vsem državam članicam omogočeno, da bi imele enake koristi od enotnega digitalnega trga; poudarja, da bi bilo treba s pregledom poenostaviti sistem DDV, na primer z vzpostavitvijo sistema „vse na enem mestu“ za DDV in odpravo dvojnega obdavčevanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi moral biti pregled zakonodaje o DDV, ki državam članicam omogoča večjo prilagodljivost v zvezi z uporabo nižjih stopenj DDV, tesno povezan z izvajanjem načel iz Direktive 2008/8/ES; poudarja pa, da bi bilo treba čim prej uveljaviti načelo obdavčitve v državi članici, kjer poteka potrošnja, če naj bi bilo vsem državam članicam omogočeno, da bi imele enake koristi od enotnega digitalnega trga; poudarja, da bi bilo treba s pregledom poenostaviti sistem DDV, na primer z vzpostavitvijo sistema „vse na enem mestu“ za DDV in odpravo dvojnega obdavčevanja;

| 9. | zato poziva Komisijo, naj pretehta možnosti pregleda Direktive 2008/8/ES, da bi do 1. januarja 2015 uvedla obveznost plačevanje DDV v skladu z načelom namembne države; |
| --- | --- |

9.

zato poziva Komisijo, naj pretehta možnosti pregleda Direktive 2008/8/ES, da bi do 1. januarja 2015 uvedla obveznost plačevanje DDV v skladu z načelom namembne države;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 44, 20.2.2008, str. 11.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0240.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/137

---

Četrtek, 17. november 2011Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo

P7_TA(2011)0514

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju trenutnih pogajanj med Evropsko unijo in Gruzijo o sklenitvi pridružitvenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trenutnih pogajanj med Evropsko unijo in Gruzijo o sklenitvi pridružitvenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju sklepov izrednega srečanja Evropskega sveta z dne 1. septembra 2008 in sklepov Sveta Evropske unije za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 15. septembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izrednega srečanja Evropskega sveta z dne 1. septembra 2008 in sklepov Sveta Evropske unije za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 15. septembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Gruziji z dne 10. maja 2010 o sprejetju pogajalskih smernic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Gruziji z dne 10. maja 2010 o sprejetju pogajalskih smernic,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Gruzijo, ki je začel veljati 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Gruzijo, ki je začel veljati 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanja sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, ki sta ga ob posredovanju Evropske unije podpisali Gruzija in Ruska federacija, ter sporazuma o izvajanju z dne 8. septembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, ki sta ga ob posredovanju Evropske unije podpisali Gruzija in Ruska federacija, ter sporazuma o izvajanju z dne 8. septembra 2008,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Gruzije Mihaila Sakašvilija v Evropskem parlamentu 23. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Gruzije Mihaila Sakašvilija v Evropskem parlamentu 23. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo 7. maja 2009 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo 7. maja 2009 v Pragi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o vzhodnem partnerstvu z dne 25. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike EU–Gruzija, ki ga je 14. novembra 2006 sprejel Svet za sodelovanje EU–Gruzija in ki določa strateške ter posebne cilje, ki temeljijo na zavezah za skupne vrednote in učinkovitem izvajanju političnih, gospodarskih in institucionalnih reform, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike EU–Gruzija, ki ga je 14. novembra 2006 sprejel Svet za sodelovanje EU–Gruzija in ki določa strateške ter posebne cilje, ki temeljijo na zavezah za skupne vrednote in učinkovitem izvajanju političnih, gospodarskih in institucionalnih reform,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Gruzije, sprejetega dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije o napredku Gruzije, sprejetega dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo, ki je začel veljati dne 1. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu med EU in Gruzijo, ki je začel veljati dne 1. marca 2011,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo z dne 30. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije o partnerstvu za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo z dne 30. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju glavnih priporočil Evropske komisije iz leta 2009 o pripravah Gruzije na začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem področju proste trgovine z Gruzijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glavnih priporočil Evropske komisije iz leta 2009 o pripravah Gruzije na začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem področju proste trgovine z Gruzijo,

| — | ob upoštevanju podpisa Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila z dne 14. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila z dne 14. julija 2011,

| — | ob upoštevanju podpisa Sporazuma z dne 2. decembra 2010 o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa Sporazuma z dne 2. decembra 2010 o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 13/2010 Evropskega računskega sodišča o rezultatih Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) na Južnem Kavkazu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 13/2010 Evropskega računskega sodišča o rezultatih Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) na Južnem Kavkazu,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Gruziji z dne 3. septembra 2008 (1), o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz z dne 20. maja 2010 (2) ter o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija z dne 7. aprila 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Gruziji z dne 3. septembra 2008 (1), o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz z dne 20. maja 2010 (2) ter o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija z dne 7. aprila 2011 (3),

| — | ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0374/2011),

| A. | ker je vzhodno partnerstvo ustvarilo pomemben politični okvir za poglabljanje odnosov, pospeševanje političnega združevanja in nadaljnje gospodarsko povezovanje med EU in Gruzijo, tako da podpira politične in socialno-ekonomske reforme ter omogoča približevanje Uniji; |
| --- | --- |

A.

ker je vzhodno partnerstvo ustvarilo pomemben politični okvir za poglabljanje odnosov, pospeševanje političnega združevanja in nadaljnje gospodarsko povezovanje med EU in Gruzijo, tako da podpira politične in socialno-ekonomske reforme ter omogoča približevanje Uniji;

| B. | ker vzhodno partnerstvo omogoča krepitev dvostranskih odnosov z novimi pridružitvenimi sporazumi, pri čemer se upoštevajo specifične razmere in želje partnerske države ter njene zmožnosti izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz partnerstva; |
| --- | --- |

B.

ker vzhodno partnerstvo omogoča krepitev dvostranskih odnosov z novimi pridružitvenimi sporazumi, pri čemer se upoštevajo specifične razmere in želje partnerske države ter njene zmožnosti izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz partnerstva;

| C. | ker sta dejavno sodelovanje Gruzije ter zavezanost skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistveni za napredovanje procesa, pa tudi za uspešna pogajanja o pridružitvenem sporazumu ter njegovo poznejše izvajanje, kar bi zagotovilo trajen vpliv sporazuma na razvoj države, |
| --- | --- |

C.

ker sta dejavno sodelovanje Gruzije ter zavezanost skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistveni za napredovanje procesa, pa tudi za uspešna pogajanja o pridružitvenem sporazumu ter njegovo poznejše izvajanje, kar bi zagotovilo trajen vpliv sporazuma na razvoj države,

| D. | ker je približevanje zakonodaje pomembno sredstvo za spodbujanje sodelovanja med Evropsko unijo in Gruzijo; |
| --- | --- |

D.

ker je približevanje zakonodaje pomembno sredstvo za spodbujanje sodelovanja med Evropsko unijo in Gruzijo;

| E. | ker je Gruzija med najbolj uspešnimi partnericami vzhodnega partnerstva pri sprejemanju reform, čeprav se pri izvajanju še vedno sooča s težavami; ker so potrebne dodatne izboljšave na področju reform pravosodnega sistema, pravic delavcev in žensk ter integracije manjšin; |
| --- | --- |

E.

ker je Gruzija med najbolj uspešnimi partnericami vzhodnega partnerstva pri sprejemanju reform, čeprav se pri izvajanju še vedno sooča s težavami; ker so potrebne dodatne izboljšave na področju reform pravosodnega sistema, pravic delavcev in žensk ter integracije manjšin;

| F. | ker nerešeni konflikt med Rusijo in Gruzijo ovira stabilnost in razvoj Gruzije; ker Rusija še vedno zaseda gruzijski regiji Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo ter s tem krši temeljne norme in načela mednarodnega prava; ker na območjih pod dejanskim nadzorom okupacijskih sil poteka etično čiščenje in nasilne demografske spremembe, te sile pa so odgovorne tudi za kršitve človekovih pravic na teh območjih; |
| --- | --- |

F.

ker nerešeni konflikt med Rusijo in Gruzijo ovira stabilnost in razvoj Gruzije; ker Rusija še vedno zaseda gruzijski regiji Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo ter s tem krši temeljne norme in načela mednarodnega prava; ker na območjih pod dejanskim nadzorom okupacijskih sil poteka etično čiščenje in nasilne demografske spremembe, te sile pa so odgovorne tudi za kršitve človekovih pravic na teh območjih;

| G. | ker je Evropska unija v svojem skupnem poročilu o novem odzivu na spremembe v sosedstvu izrazila željo po dejavnejšem sodelovanju pri reševanju konflikta; ker nadzorna misija EU (EUMM) opravlja pomembno nalogo na terenu, posebni predstavnik EU za južni Kavkaz in krizo v Gruziji pa sopredseduje ženevskim pogovorom; ker so ti pogovori doslej obrodili le malo sadov; |
| --- | --- |

G.

ker je Evropska unija v svojem skupnem poročilu o novem odzivu na spremembe v sosedstvu izrazila željo po dejavnejšem sodelovanju pri reševanju konflikta; ker nadzorna misija EU (EUMM) opravlja pomembno nalogo na terenu, posebni predstavnik EU za južni Kavkaz in krizo v Gruziji pa sopredseduje ženevskim pogovorom; ker so ti pogovori doslej obrodili le malo sadov;

| H. | ker Evropska unija poudarja pravico Gruzije, da se pridruži mednarodni organizaciji ali zavezništvu ob spoštovanju mednarodnega prava, znova poudarja svoje prepričanje, da nobena tretja država nima pravice veta na suvereno odločitev druge države o vstopu v mednarodno organizacijo ali zvezo oziroma pravice destabilizirati demokratično izvoljene vlade; |
| --- | --- |

H.

ker Evropska unija poudarja pravico Gruzije, da se pridruži mednarodni organizaciji ali zavezništvu ob spoštovanju mednarodnega prava, znova poudarja svoje prepričanje, da nobena tretja država nima pravice veta na suvereno odločitev druge države o vstopu v mednarodno organizacijo ali zvezo oziroma pravice destabilizirati demokratično izvoljene vlade;

| I. | ker pogajanja z Gruzijo o pridružitvenem sporazumu hitro napredujejo, vendar pa se pogajanja o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine še niso začela; |
| --- | --- |

I.

ker pogajanja z Gruzijo o pridružitvenem sporazumu hitro napredujejo, vendar pa se pogajanja o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine še niso začela;

1.   v okviru potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje priporoča naslednje:

| (a) | zagotoviti je treba, da se bodo pogajanja z Gruzijo nadaljevala z nespremenjeno hitrostjo; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti je treba, da se bodo pogajanja z Gruzijo nadaljevala z nespremenjeno hitrostjo;

| (b) | zagotoviti je treba tudi, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za nadaljnji razvoj odnosov z Gruzijo v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti je treba tudi, da bo pridružitveni sporazum celovit in v prihodnost usmerjen okvir za nadaljnji razvoj odnosov z Gruzijo v prihodnjih letih;

Politični dialog in sodelovanje

| (c) | Gruzijo je treba priznati kot evropsko državo, priznati je treba tudi prizadevanja Gruzije, vključno s tistimi, ki temeljijo na členu 49 Pogodbe o Evropski uniji, ter zavezo Evropske unije in sedanja pogajanja s to državo utemeljiti na evropski perspektivi, ki velja za dragoceno orodje za izvajanje reform in potrebno spodbudo za javno podporo tem reformam, hkrati pa lahko še okrepi zavezanost Gruzije skupnim vrednotam in načelom demokracije, pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

(c)

Gruzijo je treba priznati kot evropsko državo, priznati je treba tudi prizadevanja Gruzije, vključno s tistimi, ki temeljijo na členu 49 Pogodbe o Evropski uniji, ter zavezo Evropske unije in sedanja pogajanja s to državo utemeljiti na evropski perspektivi, ki velja za dragoceno orodje za izvajanje reform in potrebno spodbudo za javno podporo tem reformam, hkrati pa lahko še okrepi zavezanost Gruzije skupnim vrednotam in načelom demokracije, pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja;

| (d) | okrepiti je treba podporo Evropske unije suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije ter zagotoviti, da se bo sporazum po sklenitvi izvajal na celotnem gruzijskem ozemlju; v zvezi s tem je treba še naprej dejavno sodelovati pri reševanju konflikta, med drugim prek nadzorne misije EU, katere mandat je bil pred kratkim podaljšan do 15. septembra 2012; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti je treba podporo Evropske unije suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije ter zagotoviti, da se bo sporazum po sklenitvi izvajal na celotnem gruzijskem ozemlju; v zvezi s tem je treba še naprej dejavno sodelovati pri reševanju konflikta, med drugim prek nadzorne misije EU, katere mandat je bil pred kratkim podaljšan do 15. septembra 2012;

| (e) | poudariti je treba, da se morajo vse notranje razseljene osebe in begunci varno in dostojanstveno vrniti v kraje stalnega prebivališča, pa tudi, da so nasilne demografske spremembe nesprejemljive; |
| --- | --- |

(e)

poudariti je treba, da se morajo vse notranje razseljene osebe in begunci varno in dostojanstveno vrniti v kraje stalnega prebivališča, pa tudi, da so nasilne demografske spremembe nesprejemljive;

| (f) | poudarjati je treba, kako pomembni sta medetnična in verska strpnost; pozdravlja zakon o registraciji verskih organizacij, ki ga je sprejel gruzijski parlament, in pozitivne ukrepe, ki jih je sprejela gruzijska vlada na področju izobraževanja, da bi izboljšali vključevanje narodnih manjšin; |
| --- | --- |

(f)

poudarjati je treba, kako pomembni sta medetnična in verska strpnost; pozdravlja zakon o registraciji verskih organizacij, ki ga je sprejel gruzijski parlament, in pozitivne ukrepe, ki jih je sprejela gruzijska vlada na področju izobraževanja, da bi izboljšali vključevanje narodnih manjšin;

| (g) | gruzijski regiji Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo je treba priznati kot okupirani ozemlji; |
| --- | --- |

(g)

gruzijski regiji Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo je treba priznati kot okupirani ozemlji;

| (h) | okrepiti je treba pogovore z Rusko federacijo in zagotoviti, da brezpogojno izpolnjuje vse določbe sporazuma o premirju med Rusijo in Gruzijo z 12. avgusta 2008, zlasti določbe, da Rusija nadzorni misiji EU zagotovi poln in neomejen dostop do okupiranih ozemelj Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije; opozoriti je treba, da je v teh gruzijskih regijah nujno zagotoviti stabilnost; |
| --- | --- |

(h)

okrepiti je treba pogovore z Rusko federacijo in zagotoviti, da brezpogojno izpolnjuje vse določbe sporazuma o premirju med Rusijo in Gruzijo z 12. avgusta 2008, zlasti določbe, da Rusija nadzorni misiji EU zagotovi poln in neomejen dostop do okupiranih ozemelj Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije; opozoriti je treba, da je v teh gruzijskih regijah nujno zagotoviti stabilnost;

| (i) | Rusijo je treba pozvati, naj prekliče svoje priznanje odcepitve regij Abhazije in Južne Osetije, naj konča okupacijo gruzijskih ozemelj ter naj v celoti spoštuje suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije, pa tudi nedotakljivost mednarodno priznanih meja, ki jo določajo mednarodno pravo, listina Združenih narodov, sklepna listina helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter ustrezne resolucije varnostnega seta Združenih narodov; |
| --- | --- |

(i)

Rusijo je treba pozvati, naj prekliče svoje priznanje odcepitve regij Abhazije in Južne Osetije, naj konča okupacijo gruzijskih ozemelj ter naj v celoti spoštuje suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije, pa tudi nedotakljivost mednarodno priznanih meja, ki jo določajo mednarodno pravo, listina Združenih narodov, sklepna listina helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter ustrezne resolucije varnostnega seta Združenih narodov;

| (j) | pozdraviti je treba enostransko prizadevanje Gruzije, da za ponovno vzpostavitev nadzora nad regijama Abhazije in Južne Osetije ne bo uporabila sile, kot je v svojem govoru v Evropskem parlamentu 23. novembra 2010 dejal predsednik Sakašvili, ter da je treba pozvati Rusijo k enaki zavezi o neuporabi sile proti Gruziji; podpreti je treba strategijo Gruzije na okupiranih ozemljih in akcijski načrt za sodelovanje kot pomembni orodji za spravo in poudariti, da je treba okrepiti dialog in spodbujati stike z lokalnim prebivalstvom Abhazije in Južne Osetije, da bi omogočili spravo; |
| --- | --- |

(j)

pozdraviti je treba enostransko prizadevanje Gruzije, da za ponovno vzpostavitev nadzora nad regijama Abhazije in Južne Osetije ne bo uporabila sile, kot je v svojem govoru v Evropskem parlamentu 23. novembra 2010 dejal predsednik Sakašvili, ter da je treba pozvati Rusijo k enaki zavezi o neuporabi sile proti Gruziji; podpreti je treba strategijo Gruzije na okupiranih ozemljih in akcijski načrt za sodelovanje kot pomembni orodji za spravo in poudariti, da je treba okrepiti dialog in spodbujati stike z lokalnim prebivalstvom Abhazije in Južne Osetije, da bi omogočili spravo;

| (k) | pozdravlja sporazum, ki sta ga dosegli vladi Rusije in Gruzije o vstopu Rusije v Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO), v upanju, da ta sporazum obravnava Abhazijo in Južno Osetijo kot sestavni del Gruzije; |
| --- | --- |

(k)

pozdravlja sporazum, ki sta ga dosegli vladi Rusije in Gruzije o vstopu Rusije v Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO), v upanju, da ta sporazum obravnava Abhazijo in Južno Osetijo kot sestavni del Gruzije;

| (l) | Gruzijo in Rusijo je treba pozvati, naj brezpogojno sodelujeta v neposrednih pogovorih o vrsti vprašanj, pri čemer naj po potrebi izbereta za obe strani sprejemljivega neodvisnega tretjega za mediacijo, to pa naj dopolnjuje, in ne zamenjuje, obstoječi ženevski proces; |
| --- | --- |

(l)

Gruzijo in Rusijo je treba pozvati, naj brezpogojno sodelujeta v neposrednih pogovorih o vrsti vprašanj, pri čemer naj po potrebi izbereta za obe strani sprejemljivega neodvisnega tretjega za mediacijo, to pa naj dopolnjuje, in ne zamenjuje, obstoječi ženevski proces;

| (m) | izraziti je treba zaskrbljenost zaradi terorističnih napadov v Gruziji, ki se dogajajo od lanskega leta, Gruzijo in Rusijo pa je treba pozvati, naj sodelujeta pri preiskovanju omenjenih terorističnih napadov; Gruzijo in Rusijo je treba pozvati, naj omilita retoriko v zvezi z bombardiranjem in podpiranjem terorizma, da bi med preiskavami ustvarili ozračje zaupanja; |
| --- | --- |

(m)

izraziti je treba zaskrbljenost zaradi terorističnih napadov v Gruziji, ki se dogajajo od lanskega leta, Gruzijo in Rusijo pa je treba pozvati, naj sodelujeta pri preiskovanju omenjenih terorističnih napadov; Gruzijo in Rusijo je treba pozvati, naj omilita retoriko v zvezi z bombardiranjem in podpiranjem terorizma, da bi med preiskavami ustvarili ozračje zaupanja;

| (n) | pozdravlja sporazum, ki sta ga Gruzija in Rusija dosegli glede pristopa Rusije k WTO, ki vsebuje ureditev za nadzor trgovine med obema državama; |
| --- | --- |

(n)

pozdravlja sporazum, ki sta ga Gruzija in Rusija dosegli glede pristopa Rusije k WTO, ki vsebuje ureditev za nadzor trgovine med obema državama;

Pravica, svoboda in varnost

| (o) | pozdraviti je treba precejšen napredek Gruzije na področju demokratičnih reform, tudi pri krepitvi demokratičnih institucij, zlasti urada varuha človekovih pravic, boju proti korupciji, reformi pravosodja, pa tudi gospodarskih reformah in liberalizaciji; Gruziji je treba čestitati za uspešno zniževanje stopnje kriminala v državi, zlasti ko gre za huda kazniva dejanja; |
| --- | --- |

(o)

pozdraviti je treba precejšen napredek Gruzije na področju demokratičnih reform, tudi pri krepitvi demokratičnih institucij, zlasti urada varuha človekovih pravic, boju proti korupciji, reformi pravosodja, pa tudi gospodarskih reformah in liberalizaciji; Gruziji je treba čestitati za uspešno zniževanje stopnje kriminala v državi, zlasti ko gre za huda kazniva dejanja;

| (p) | gruzijsko vlado je treba pozvati, naj sodeluje v širšem konstruktivnem političnem dialogu s silami opozicije in še naprej razvija demokratično okolje, v katerem bosta zagotovljena svoboda govora in zlasti dostop vseh političnih strank do javnih medijev; |
| --- | --- |

(p)

gruzijsko vlado je treba pozvati, naj sodeluje v širšem konstruktivnem političnem dialogu s silami opozicije in še naprej razvija demokratično okolje, v katerem bosta zagotovljena svoboda govora in zlasti dostop vseh političnih strank do javnih medijev;

| (q) | gruzijsko vlado je treba pozvati, naj dodatno izboljša fizične pogoje v zaporih in centrih za pridržanje, naj še naprej zagotavlja vso podporo gruzijskemu varuhu človekovih pravic, ki je odgovoren za spremljanje kršitev človekovih pravic, in naj razmisli o tem, da bi nevladnim organizacijam civilne družbe in organizacijam za človekove pravice olajšala obiske pridržanih v centrih za pridržanje; |
| --- | --- |

(q)

gruzijsko vlado je treba pozvati, naj dodatno izboljša fizične pogoje v zaporih in centrih za pridržanje, naj še naprej zagotavlja vso podporo gruzijskemu varuhu človekovih pravic, ki je odgovoren za spremljanje kršitev človekovih pravic, in naj razmisli o tem, da bi nevladnim organizacijam civilne družbe in organizacijam za človekove pravice olajšala obiske pridržanih v centrih za pridržanje;

| (r) | oceniti je treba izvajanje sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu ter partnerstva za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo; pretehtati je treba pravočasen začetek dialoga med Evropsko unijo in Gruzijo o vizumih z namenom liberalizacije vizumskega režima; sporazum mora odražati napredek pri liberalizaciji vizumskega režima, dosežen v končni fazi pogajanj o sporazumu; |
| --- | --- |

(r)

oceniti je treba izvajanje sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu ter partnerstva za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo; pretehtati je treba pravočasen začetek dialoga med Evropsko unijo in Gruzijo o vizumih z namenom liberalizacije vizumskega režima; sporazum mora odražati napredek pri liberalizaciji vizumskega režima, dosežen v končni fazi pogajanj o sporazumu;

| (s) | v sporazum je treba vključiti določbe o varstvu in spodbujanju človekovih pravic po najvišjih mednarodnih in evropskih standardih, pri čemer je treba v celoti izkoristiti okvir Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter posebej vztrajati pri pravicah notranje razseljenih oseb ter pripadnikov narodnih in drugih manjšin; |
| --- | --- |

(s)

v sporazum je treba vključiti določbe o varstvu in spodbujanju človekovih pravic po najvišjih mednarodnih in evropskih standardih, pri čemer je treba v celoti izkoristiti okvir Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter posebej vztrajati pri pravicah notranje razseljenih oseb ter pripadnikov narodnih in drugih manjšin;

| (t) | priznati je treba precejšnje delo Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za notranje razseljene osebe, zlasti pri zagotavljanju bivališč; |
| --- | --- |

(t)

priznati je treba precejšnje delo Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za notranje razseljene osebe, zlasti pri zagotavljanju bivališč;

| (u) | gruzijske oblasti je treba spodbujati, naj sprejmejo in izvajajo celovito in učinkovito protidiskriminacijsko zakonodajo v skladu z vsebino in duhom zakonodaje EU in Listino EU o temeljnih pravicah, pri čemer mora taka zakonodaja med drugim vsebovati določbe o prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete; |
| --- | --- |

(u)

gruzijske oblasti je treba spodbujati, naj sprejmejo in izvajajo celovito in učinkovito protidiskriminacijsko zakonodajo v skladu z vsebino in duhom zakonodaje EU in Listino EU o temeljnih pravicah, pri čemer mora taka zakonodaja med drugim vsebovati določbe o prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete;

| (v) | v sporazumu je treba poudariti pomen zagotavljanja temeljnih svoboščin, pravne države, dobrega upravljanja in stalnega boja proti korupciji ter še naprej kot eno od prednostnih nalog podpirati reformo pravosodja, da bi tako povečali zaupanje javnosti vanj, kakor tudi poudariti potrebo po razvoju docela neodvisnega sodstva, tudi z ukrepi za zagotavljanje pravične obravnave primerov, povezanih s pomembnimi političnimi vprašanji, človekovimi pravicami in prisvajanjem osebne lastnine; |
| --- | --- |

(v)

v sporazumu je treba poudariti pomen zagotavljanja temeljnih svoboščin, pravne države, dobrega upravljanja in stalnega boja proti korupciji ter še naprej kot eno od prednostnih nalog podpirati reformo pravosodja, da bi tako povečali zaupanje javnosti vanj, kakor tudi poudariti potrebo po razvoju docela neodvisnega sodstva, tudi z ukrepi za zagotavljanje pravične obravnave primerov, povezanih s pomembnimi političnimi vprašanji, človekovimi pravicami in prisvajanjem osebne lastnine;

| (w) | gruzijsko vlado je treba pozvati, naj spodbuja medijsko svobodo, svobodo izražanja in pluralnost medijev; medijem je treba omogočiti, da poročajo neodvisno in objektivno, in sicer brez političnih in gospodarskih pritiskov; zagotoviti je treba verodostojno in učinkovito izvajanje ukrepov za zaščito novinarjev; zagotoviti je treba pregledno lastništvo medijev, zlasti na področju radijskih in televizijskih medijev, in prost dostop do javnih informacij; |
| --- | --- |

(w)

gruzijsko vlado je treba pozvati, naj spodbuja medijsko svobodo, svobodo izražanja in pluralnost medijev; medijem je treba omogočiti, da poročajo neodvisno in objektivno, in sicer brez političnih in gospodarskih pritiskov; zagotoviti je treba verodostojno in učinkovito izvajanje ukrepov za zaščito novinarjev; zagotoviti je treba pregledno lastništvo medijev, zlasti na področju radijskih in televizijskih medijev, in prost dostop do javnih informacij;

| (x) | v sporazum je treba vključiti poglavje o varstvu otrokovih pravic ter o uskladitvi ustrezne gruzijske zakonodaje s konvencijo o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

(x)

v sporazum je treba vključiti poglavje o varstvu otrokovih pravic ter o uskladitvi ustrezne gruzijske zakonodaje s konvencijo o otrokovih pravicah;

| (y) | poudarjati je treba pomembnost dejanske enakosti med spoloma, zlasti v zvezi z ogromnimi razlikami v plačah med spoloma; |
| --- | --- |

(y)

poudarjati je treba pomembnost dejanske enakosti med spoloma, zlasti v zvezi z ogromnimi razlikami v plačah med spoloma;

Gospodarstvo in sektorsko sodelovanje

| (z) | čim prej je treba začeti pogajanja o sporazumu o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine ter pri tem gruzijskim sogovornikom zagotoviti ustrezno pomoč pri pogajanjih in kasneje za izvajanje sporazuma po natančni in temeljiti oceni njegovih socialnih in okoljskih učinkov; |
| --- | --- |

(z)

čim prej je treba začeti pogajanja o sporazumu o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine ter pri tem gruzijskim sogovornikom zagotoviti ustrezno pomoč pri pogajanjih in kasneje za izvajanje sporazuma po natančni in temeljiti oceni njegovih socialnih in okoljskih učinkov;

| (aa) | podpreti je treba čimprejšnji začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini, takoj ko bo Gruzija uresničila glavna priporočila, ki jih je podala Komisija, države članice pa jih podpirajo, da bo lahko Gruzija okrepila vezi s svojo največjo trgovinsko partnerico, s tem pa ohranila gospodarsko rast, izšla iz gospodarske krize in odpravila škodo, ki jo je povzročila vojna z Rusijo leta 2008; |
| --- | --- |

(aa)

podpreti je treba čimprejšnji začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini, takoj ko bo Gruzija uresničila glavna priporočila, ki jih je podala Komisija, države članice pa jih podpirajo, da bo lahko Gruzija okrepila vezi s svojo največjo trgovinsko partnerico, s tem pa ohranila gospodarsko rast, izšla iz gospodarske krize in odpravila škodo, ki jo je povzročila vojna z Rusijo leta 2008;

| (ab) | spodbujati je treba napredek Gruzije pri izpopolnjevanju zakonodaje, izboljševanju učinkovitosti institucij in pri zagotavljanju visokokakovostnih kontrolnih standardov za njene proizvode, da bodo v skladu z zahtevami, ki jih je določila Evropska komisija; |
| --- | --- |

(ab)

spodbujati je treba napredek Gruzije pri izpopolnjevanju zakonodaje, izboljševanju učinkovitosti institucij in pri zagotavljanju visokokakovostnih kontrolnih standardov za njene proizvode, da bodo v skladu z zahtevami, ki jih je določila Evropska komisija;

| (ac) | EU mora Gruziji zagotoviti finančno in tehnično pomoč, da bo ta lahko zagotovila nadaljevanje zakonodajnih in institucionalnih reform, potrebnih za prilagoditev poglobljenemu in celovitemu sporazumu o prosti trgovini in pospešitev postopka potrjevanja glavnih priporočil, navedenih v akcijskem načrtu EU–Gruzija; |
| --- | --- |

(ac)

EU mora Gruziji zagotoviti finančno in tehnično pomoč, da bo ta lahko zagotovila nadaljevanje zakonodajnih in institucionalnih reform, potrebnih za prilagoditev poglobljenemu in celovitemu sporazumu o prosti trgovini in pospešitev postopka potrjevanja glavnih priporočil, navedenih v akcijskem načrtu EU–Gruzija;

| (ad) | poudariti je treba, kako pomembno je za EU, da Gruzija zagotovi pravilno odstranjevanje strupenih in radioaktivnih odpadkov na svojem ozemlju, kar je potreben pogoj za spodbujanje trgovinskih izmenjav, zlasti na področju kmetijstva, zaradi varnosti hrane; |
| --- | --- |

(ad)

poudariti je treba, kako pomembno je za EU, da Gruzija zagotovi pravilno odstranjevanje strupenih in radioaktivnih odpadkov na svojem ozemlju, kar je potreben pogoj za spodbujanje trgovinskih izmenjav, zlasti na področju kmetijstva, zaradi varnosti hrane;

| (ae) | v sporazum je treba vključiti zaveze za izpolnjevanje delavskih pravic in standardov Mednarodne organizacije dela, predvsem konvencij 87 in 98, in socialne listine EU, pa tudi za razvoj dejanskega strukturiranega in nediskriminatornega socialnega dialoga ter za to, da bo gruzijsko približevanje socialnemu pravnemu redu EU pospešilo vključevanje v EU; |
| --- | --- |

(ae)

v sporazum je treba vključiti zaveze za izpolnjevanje delavskih pravic in standardov Mednarodne organizacije dela, predvsem konvencij 87 in 98, in socialne listine EU, pa tudi za razvoj dejanskega strukturiranega in nediskriminatornega socialnega dialoga ter za to, da bo gruzijsko približevanje socialnemu pravnemu redu EU pospešilo vključevanje v EU;

| (af) | gruzijske oblasti je treba pozvati, naj se trdneje zavežejo politikam zaposlovanja in socialni koheziji ter nadaljujejo z razvojem okolja, ki ustreza standardom EU v zvezi s socialnim tržnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

(af)

gruzijske oblasti je treba pozvati, naj se trdneje zavežejo politikam zaposlovanja in socialni koheziji ter nadaljujejo z razvojem okolja, ki ustreza standardom EU v zvezi s socialnim tržnim gospodarstvom;

| (ag) | upoštevati je treba odločna prizadevanja gruzijske vlade, ki je v želji, da bi odprla svoje gospodarstvo, v zadnjih letih določila izredno nizke industrijske tarife, sprejela pravni in regulativni okvir, ki spodbuja podjetništvo in naložbe, ter začela uveljavljati pravno državo; |
| --- | --- |

(ag)

upoštevati je treba odločna prizadevanja gruzijske vlade, ki je v želji, da bi odprla svoje gospodarstvo, v zadnjih letih določila izredno nizke industrijske tarife, sprejela pravni in regulativni okvir, ki spodbuja podjetništvo in naložbe, ter začela uveljavljati pravno državo;

| (ah) | vključiti je treba postopne obveznosti glede osrednjih trgovinskih poglavij, kot so netarifne ovire, pospeševanje trgovine, pravila o poreklu, sanitarni in fitosanitarni ukrepi, pravice intelektualne lastnine, naložbe, politika konkurence in dokončanje ukrepov na področjih, ki jih zajema akcijski načrt; |
| --- | --- |

(ah)

vključiti je treba postopne obveznosti glede osrednjih trgovinskih poglavij, kot so netarifne ovire, pospeševanje trgovine, pravila o poreklu, sanitarni in fitosanitarni ukrepi, pravice intelektualne lastnine, naložbe, politika konkurence in dokončanje ukrepov na področjih, ki jih zajema akcijski načrt;

| (ai) | Gruzijo je treba spodbuditi, naj sprejme reforme za izboljšanje poslovnega ozračja, okrepitev zmogljivosti za pobiranje davkov in mehanizmov za reševanje pogodbenih sporov, obenem pa spodbuja socialno odgovornost družb in trajnostni razvoj; prav tako jo je treba spodbuditi, naj vlaga v infrastrukturo, predvsem na področju javnih storitev, naj se bori proti obstoječim neenakostim, zlasti na podeželju, naj spodbuja sodelovanje med strokovnjaki iz držav članic EU in njihovimi gruzijskimi strokovnjaki, da bi pospešili izvajanje reform v državi in vsakodnevno izmenjavo primerov najboljše prakse EU na področju upravljanja; |
| --- | --- |

(ai)

Gruzijo je treba spodbuditi, naj sprejme reforme za izboljšanje poslovnega ozračja, okrepitev zmogljivosti za pobiranje davkov in mehanizmov za reševanje pogodbenih sporov, obenem pa spodbuja socialno odgovornost družb in trajnostni razvoj; prav tako jo je treba spodbuditi, naj vlaga v infrastrukturo, predvsem na področju javnih storitev, naj se bori proti obstoječim neenakostim, zlasti na podeželju, naj spodbuja sodelovanje med strokovnjaki iz držav članic EU in njihovimi gruzijskimi strokovnjaki, da bi pospešili izvajanje reform v državi in vsakodnevno izmenjavo primerov najboljše prakse EU na področju upravljanja;

| (aj) | spodbujati je treba široko sektorsko sodelovanje; posebej je treba pojasniti prednosti in spodbujati zbliževanje na tem področju; |
| --- | --- |

(aj)

spodbujati je treba široko sektorsko sodelovanje; posebej je treba pojasniti prednosti in spodbujati zbliževanje na tem področju;

| (ak) | v sporazum je treba vključiti določbe o možnosti za sodelovanje Gruzije v programih in agencijah Unije kot osnovnem orodju za spodbujanje evropskih standardov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(ak)

v sporazum je treba vključiti določbe o možnosti za sodelovanje Gruzije v programih in agencijah Unije kot osnovnem orodju za spodbujanje evropskih standardov na vseh ravneh;

| (al) | poudariti je treba potrebo po trajnostnem razvoju, tudi s spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, pri tem pa upoštevati cilje EU glede podnebnih sprememb; poudariti je treba pomen Gruzije pri izboljšanju energetske varnosti EU prek spodbujanja prednostnih projektov in ukrepov politike za razvoj južnega koridorja (Nabucco, energetski koridor Azerbajdžan-Gruzija-Romunija, kaspijski plinovod, White Stream, evroazijski naftni koridor); |
| --- | --- |

(al)

poudariti je treba potrebo po trajnostnem razvoju, tudi s spodbujanjem obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, pri tem pa upoštevati cilje EU glede podnebnih sprememb; poudariti je treba pomen Gruzije pri izboljšanju energetske varnosti EU prek spodbujanja prednostnih projektov in ukrepov politike za razvoj južnega koridorja (Nabucco, energetski koridor Azerbajdžan-Gruzija-Romunija, kaspijski plinovod, White Stream, evroazijski naftni koridor);

| (am) | treba je spodbujati in podpreti program naložb gruzijskih oblasti za izgradnjo novih hidroelektrarn v skladu s standardi in normami EU, pri čemer gre za orodje za diverzifikacijo energetskih potreb; |
| --- | --- |

(am)

treba je spodbujati in podpreti program naložb gruzijskih oblasti za izgradnjo novih hidroelektrarn v skladu s standardi in normami EU, pri čemer gre za orodje za diverzifikacijo energetskih potreb;

Druga vprašanja

| (an) | z Evropskim parlamentom se je treba posvetovati o določbah o parlamentarnem sodelovanju; |
| --- | --- |

(an)

z Evropskim parlamentom se je treba posvetovati o določbah o parlamentarnem sodelovanju;

| (ao) | vključiti je treba jasna merila za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, zlasti s pripravo rednih poročil Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(ao)

vključiti je treba jasna merila za izvajanje pridružitvenega sporazuma in priskrbeti mehanizme za spremljanje, zlasti s pripravo rednih poročil Evropskemu parlamentu;

| (ap) | Gruziji je treba zagotoviti usmerjeno finančno in tehnično pomoč, da bo lahko izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu ter pri njegovem izvajanju v celoti, tako da se še naprej ponuja celovite programe za vzpostavljanje institucij; treba je zagotoviti več sredstev za razvoj upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti z izkoriščanjem ukrepov vzhodnega partnerstva za partnerske programe, posvetovanja na visoki ravni, programe usposabljanja in izmenjave delavcev ter prakse in štipendije za namene poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(ap)

Gruziji je treba zagotoviti usmerjeno finančno in tehnično pomoč, da bo lahko izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz pogajanj o pridružitvenem sporazumu ter pri njegovem izvajanju v celoti, tako da se še naprej ponuja celovite programe za vzpostavljanje institucij; treba je zagotoviti več sredstev za razvoj upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti z izkoriščanjem ukrepov vzhodnega partnerstva za partnerske programe, posvetovanja na visoki ravni, programe usposabljanja in izmenjave delavcev ter prakse in štipendije za namene poklicnega usposabljanja;

| (aq) | v skladu s skupnim poročilom o novem odzivu na spremembe v sosedstvu je treba povečati pomoč EU organizacijam civilne družbe in medijem v Gruziji, da bodo lahko izvajali notranji nadzor in večjo odgovornost pri reformah in zavezah, ki jih je sprejela vlada; |
| --- | --- |

(aq)

v skladu s skupnim poročilom o novem odzivu na spremembe v sosedstvu je treba povečati pomoč EU organizacijam civilne družbe in medijem v Gruziji, da bodo lahko izvajali notranji nadzor in večjo odgovornost pri reformah in zavezah, ki jih je sprejela vlada;

| (ar) | pogajalsko skupino EU je treba spodbuditi, naj nadaljuje dobro sodelovanje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o napredku pri pogajanjih v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka redno in v celoti obveščati Evropski parlament; |
| --- | --- |

(ar)

pogajalsko skupino EU je treba spodbuditi, naj nadaljuje dobro sodelovanje z Evropskim parlamentom in zagotavlja stalne, z dokumentacijo podprte informacije o napredku pri pogajanjih v skladu s členom 218(10) Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da je treba v vseh fazah postopka redno in v celoti obveščati Evropski parlament;

*

* *

2.   naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje ter v vednost Gruziji.

---

(1)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 26.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 136.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/143

---

Četrtek, 17. november 2011Vključevanje načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta

P7_TA(2011)0515

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter naknadnih končnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter naknadnih končnih dokumentov,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 5, 21 in 23, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 5, 21 in 23,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju izčrpnega poročila, ki ga je leta 2009 pripravilo švedsko predsedstvo Evropske unije z naslovom Peking + 15: izhodišča za ukrepanje in Evropska unija, v katerem so natančno opredeljene trenutne ovire za celovito uresničitev enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izčrpnega poročila, ki ga je leta 2009 pripravilo švedsko predsedstvo Evropske unije z naslovom Peking + 15: izhodišča za ukrepanje in Evropska unija, v katerem so natančno opredeljene trenutne ovire za celovito uresničitev enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 2. in 3. junija 2005, ki države članice in Komisijo vabijo h krepitvi institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti spolov ter k oblikovanju okvira za ocenjevanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, da bi poenotili in sistematizirali spremljanje napredka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 2. in 3. junija 2005, ki države članice in Komisijo vabijo h krepitvi institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti spolov ter k oblikovanju okvira za ocenjevanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, da bi poenotili in sistematizirali spremljanje napredka,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah: „Enakost, razvoj in mir“ (2), svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o nadaljnjem ukrepanju po četrti svetovni konferenci o ženskah – izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (3) in svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o Pekingu + 15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah: „Enakost, razvoj in mir“ (2), svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o nadaljnjem ukrepanju po četrti svetovni konferenci o ženskah – izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (3) in svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o Pekingu + 15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo Evropskega parlamenta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo Evropskega parlamenta (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU (8),

| — | ob upoštevanju pionirskih dosežkov Sveta Evrope pri vključevanju načela enakosti spolov in zlasti Deklaracije o uresničitvi enakosti med spoloma, objavljene po 119. zasedanju odbora ministrov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pionirskih dosežkov Sveta Evrope pri vključevanju načela enakosti spolov in zlasti Deklaracije o uresničitvi enakosti med spoloma, objavljene po 119. zasedanju odbora ministrov (9),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0351/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0351/2011),

| A. | ker vključevanje načela enakosti spolov ni samo spodbujanje enakosti pri izvajanju posebnih ukrepov za pomoč ženskam ali v nekaterih primerih nezadostno zastopanega spola, pač pa usmeritev vseh splošnih politik in ukrepov v doseganje enakosti spolov; |
| --- | --- |

A.

ker vključevanje načela enakosti spolov ni samo spodbujanje enakosti pri izvajanju posebnih ukrepov za pomoč ženskam ali v nekaterih primerih nezadostno zastopanega spola, pač pa usmeritev vseh splošnih politik in ukrepov v doseganje enakosti spolov;

| B. | ker so Združeni narodi ustanovili Agencijo ZN za ženske, ki od 1. januarja 2011 krepi institucionalne dogovore sistema ZN v podporo enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in ki kot okvir uporablja Pekinško deklaracijo in izhodišča za ukrepanje (10); |
| --- | --- |

B.

ker so Združeni narodi ustanovili Agencijo ZN za ženske, ki od 1. januarja 2011 krepi institucionalne dogovore sistema ZN v podporo enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in ki kot okvir uporablja Pekinško deklaracijo in izhodišča za ukrepanje (10);

| C. | ker člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije uvaja načelo vključevanja enakosti spolov, saj navaja, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva za odpravo neenakosti in spodbujanje enakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

C.

ker člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije uvaja načelo vključevanja enakosti spolov, saj navaja, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva za odpravo neenakosti in spodbujanje enakost med moškimi in ženskami;

| D. | ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa načelo, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in da so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških; |
| --- | --- |

D.

ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa načelo, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in da so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških;

| E. | ker je vključitev enakosti spolov v politično in zakonodajno delo Parlamenta v nekaterih primerih najlaže doseči z usmerjenimi spremembami osnutkov poročil, ki jih predloži pristojni odbor v obliki predlogov sprememb o vključevanju načela enakosti spolov, kar je strategija, ki jo Odbor za pravice žensk in enakost spolov aktivno izvaja od leta 2009; |
| --- | --- |

E.

ker je vključitev enakosti spolov v politično in zakonodajno delo Parlamenta v nekaterih primerih najlaže doseči z usmerjenimi spremembami osnutkov poročil, ki jih predloži pristojni odbor v obliki predlogov sprememb o vključevanju načela enakosti spolov, kar je strategija, ki jo Odbor za pravice žensk in enakost spolov aktivno izvaja od leta 2009;

| F. | ker je bil ta postopek uspešno uporabljen pri vključevanju načela enakosti spolov v zadnje resolucije z dne 18. maja 2010 na temo ključnih kompetenc za spreminjajoči se svet: izvajanje delovnega programa izobraževanja in usposabljanja za leto 2010 (11) in z dne 8. junija 2011 o vmesnem pregledu Sedmega okvirnega programa Evropske unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (12); |
| --- | --- |

F.

ker je bil ta postopek uspešno uporabljen pri vključevanju načela enakosti spolov v zadnje resolucije z dne 18. maja 2010 na temo ključnih kompetenc za spreminjajoči se svet: izvajanje delovnega programa izobraževanja in usposabljanja za leto 2010 (11) in z dne 8. junija 2011 o vmesnem pregledu Sedmega okvirnega programa Evropske unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (12);

| G. | ker so države članice podpisnice vseh pomembnejših mednarodnih sporazumov o enakosti spolov in pravicah žensk in ker na ravni EU obstajajo številni usmeritveni dokumenti, vendar je treba dejanska prizadevanja za vključevanje načela enakosti spolov in krepitev vloge žensk okrepiti, saj je napredek pri izvajanju obstoječih izvedbenih dokumentov skromen, proračunska sredstva za vprašanje enakosti spolov pa nezadostna; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice podpisnice vseh pomembnejših mednarodnih sporazumov o enakosti spolov in pravicah žensk in ker na ravni EU obstajajo številni usmeritveni dokumenti, vendar je treba dejanska prizadevanja za vključevanje načela enakosti spolov in krepitev vloge žensk okrepiti, saj je napredek pri izvajanju obstoječih izvedbenih dokumentov skromen, proračunska sredstva za vprašanje enakosti spolov pa nezadostna;

| H. | ker je Komisija poleg svoje strategije za enakost med ženskami in moškimi (2010–2015), navedla ključne ukrepe, ki naj jih izvede vsak od njenih generalnih direktoratov, kar nakazuje, da se EU približuje bolj celostnemu in skladnemu pristopu k vključevanju načela enakosti (13); |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija poleg svoje strategije za enakost med ženskami in moškimi (2010–2015), navedla ključne ukrepe, ki naj jih izvede vsak od njenih generalnih direktoratov, kar nakazuje, da se EU približuje bolj celostnemu in skladnemu pristopu k vključevanju načela enakosti (13);

| I. | ker se je Komisija v okviru svoje Listine žensk (14) zavezala h krepitvi načela enakosti spolov na vseh svojih področjih delovanja; |
| --- | --- |

I.

ker se je Komisija v okviru svoje Listine žensk (14) zavezala h krepitvi načela enakosti spolov na vseh svojih področjih delovanja;

| J. | ker je Evropski inštitut za enakost spolov zadolžen za razvoj, analizo, ocenjevanje in razširjanje metodoloških orodij za podporo vključevanju načela enakosti spolov v vse politike Skupnosti in iz njih izhajajoče nacionalne politike in spodbujanje vključevanja enakosti spolov v vse institucije in organe Skupnosti (15); |
| --- | --- |

J.

ker je Evropski inštitut za enakost spolov zadolžen za razvoj, analizo, ocenjevanje in razširjanje metodoloških orodij za podporo vključevanju načela enakosti spolov v vse politike Skupnosti in iz njih izhajajoče nacionalne politike in spodbujanje vključevanja enakosti spolov v vse institucije in organe Skupnosti (15);

| K. | ker je potrebno tesno sodelovanje z Evropskim inštitutom za enakost spolov v njegovi vlogi širjenja natančnih metodoloških orodij ter za učinkovitejše ovrednotenje vključevanja načela enakosti spolov v delo Parlamenta; |
| --- | --- |

K.

ker je potrebno tesno sodelovanje z Evropskim inštitutom za enakost spolov v njegovi vlogi širjenja natančnih metodoloških orodij ter za učinkovitejše ovrednotenje vključevanja načela enakosti spolov v delo Parlamenta;

| L. | ker si Komisija prizadeva za izvajanje vključevanja načela enakosti spolov kot sestavnega dela oblikovanja politike, med drugim tudi z ocenami učinkov spola in postopki ocenjevanja in je zato pripravila navodila za izvajanje presoje vplivov na enakost spolov (16); |
| --- | --- |

L.

ker si Komisija prizadeva za izvajanje vključevanja načela enakosti spolov kot sestavnega dela oblikovanja politike, med drugim tudi z ocenami učinkov spola in postopki ocenjevanja in je zato pripravila navodila za izvajanje presoje vplivov na enakost spolov (16);

| M. | ker politika vključevanja načela enakosti spolov kot del dvojnega pristopa za doseganje cilja enakosti spolov dopolnjuje in ne nadomešča posameznih politik v zvezi z enakostjo spolov in pozitivnih ukrepov; |
| --- | --- |

M.

ker politika vključevanja načela enakosti spolov kot del dvojnega pristopa za doseganje cilja enakosti spolov dopolnjuje in ne nadomešča posameznih politik v zvezi z enakostjo spolov in pozitivnih ukrepov;

| N. | ker diskriminacija na podlagi biološkega ali družbenega spola negativno vpliva na transseksualne ljudi in ker politika in dejavnosti Evropskega parlamenta in številnih držav članic na področju enakosti spolov vse pogosteje vključujejo vprašanje spolne identitete; |
| --- | --- |

N.

ker diskriminacija na podlagi biološkega ali družbenega spola negativno vpliva na transseksualne ljudi in ker politika in dejavnosti Evropskega parlamenta in številnih držav članic na področju enakosti spolov vse pogosteje vključujejo vprašanje spolne identitete;

| O. | ker večina odborov vključevanju načela enakosti spolov na splošno pripisuje pomen (na primer pri zakonodajnem delu, uradnih odnosih z Odborom za pravice žensk in enakost spolov ali pripravi akcijskih načrtov za enakost spolov), vendar pa se manjše število odborov temu vprašanju redko ali nikoli ne posveča; |
| --- | --- |

O.

ker večina odborov vključevanju načela enakosti spolov na splošno pripisuje pomen (na primer pri zakonodajnem delu, uradnih odnosih z Odborom za pravice žensk in enakost spolov ali pripravi akcijskih načrtov za enakost spolov), vendar pa se manjše število odborov temu vprašanju redko ali nikoli ne posveča;

| 1. | se zavezuje k rednemu sprejemanju in izvajanju načrta politike za vključevanje načela enakosti spolov v delo Parlamenta s skupnim ciljem spodbujanja enakosti spolov z dejanskim in učinkovitim vključevanjem vidika spolov v vse politike in dejavnosti, da se oceni različen učinek ukrepov na moške in ženske, uskladijo obstoječe pobude, in oblikujejo cilji, prednostne naloge in sredstva za njihovo doseganje; |
| --- | --- |

1.

se zavezuje k rednemu sprejemanju in izvajanju načrta politike za vključevanje načela enakosti spolov v delo Parlamenta s skupnim ciljem spodbujanja enakosti spolov z dejanskim in učinkovitim vključevanjem vidika spolov v vse politike in dejavnosti, da se oceni različen učinek ukrepov na moške in ženske, uskladijo obstoječe pobude, in oblikujejo cilji, prednostne naloge in sredstva za njihovo doseganje;

| 2. | potrjuje, da bi moral njegov načrt politike vključevanja načela enakosti spolov za naslednje triletno obdobje doseči bolj skladno in učinkovito izvajanje vključevanja enakosti spolov v delo Parlamenta na osnovi naslednjih prednostnih nalog:






  (a) | nadaljnja zavezanost na ravni predsedstva Parlamenta z delom skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost; |
| --- | --- | --- |

2.

potrjuje, da bi moral njegov načrt politike vključevanja načela enakosti spolov za naslednje triletno obdobje doseči bolj skladno in učinkovito izvajanje vključevanja enakosti spolov v delo Parlamenta na osnovi naslednjih prednostnih nalog:

(a)

nadaljnja zavezanost na ravni predsedstva Parlamenta z delom skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost;

| (b) | dvojni pristop – vključevanje načela enakosti spolov v dejavnosti Parlamenta z, na eni strani, učinkovitim delom pristojnega odbora in, na drugi strani, vključevanjem vidika enakosti v delo ostalih odborov in delegacij; |
| --- | --- |

(b)

dvojni pristop – vključevanje načela enakosti spolov v dejavnosti Parlamenta z, na eni strani, učinkovitim delom pristojnega odbora in, na drugi strani, vključevanjem vidika enakosti v delo ostalih odborov in delegacij;

| (c) | zavest o potrebi po uravnoteženi zastopanosti spolov pri procesu odločanja, ki se jo doseže s povečanjem zastopanosti žensk v vodstvenih organih Parlamenta, v predsedstvih političnih skupin, odborov in delegacij, pri sestavi delegacij in drugih misij, kot so misije za opazovanje volitev, in zagotavljanje zastopanosti moških na področjih, kjer so premalo zastopani; |
| --- | --- |

(c)

zavest o potrebi po uravnoteženi zastopanosti spolov pri procesu odločanja, ki se jo doseže s povečanjem zastopanosti žensk v vodstvenih organih Parlamenta, v predsedstvih političnih skupin, odborov in delegacij, pri sestavi delegacij in drugih misij, kot so misije za opazovanje volitev, in zagotavljanje zastopanosti moških na področjih, kjer so premalo zastopani;

| (d) | vključitev analize na podlagi spola v vse faze proračunskega postopka, da se zagotovi enako upoštevanje potreb in prednostnih nalog žensk in moških in oceni učinek zagotavljanja sredstev EU na ženske in moške; |
| --- | --- |

(d)

vključitev analize na podlagi spola v vse faze proračunskega postopka, da se zagotovi enako upoštevanje potreb in prednostnih nalog žensk in moških in oceni učinek zagotavljanja sredstev EU na ženske in moške;

| (e) | učinkovita medijska in informacijska politika, ki sistematično upošteva enakost spolov in se izogiba spolnim stereotipom; |
| --- | --- |

(e)

učinkovita medijska in informacijska politika, ki sistematično upošteva enakost spolov in se izogiba spolnim stereotipom;

| (f) | redno poročanje na plenarnem zasedanju o doseženem napredku pri vključevanju načela enakosti spolov v delo odborov in delegacij Parlamenta; |
| --- | --- |

(f)

redno poročanje na plenarnem zasedanju o doseženem napredku pri vključevanju načela enakosti spolov v delo odborov in delegacij Parlamenta;

| (g) | poudarek na potrebi po ustreznih finančnih sredstvih in kadrih, da bodo organom Parlamenta na voljo potrebna orodja, vključno z orodji za analize in ocene na podlagi spola z ustrezno strokovno podporo (raziskave in dokumentacija, usposobljeno osebje, strokovnjaki) in s podatki glede na spol ter statistiko; poziva sekretariat, naj pripravi redne izmenjave primerov najboljše prakse in mreženja, pa tudi izobraževanje uradnikov Evropskega parlamenta o vključevanju načela enakosti spolov in skrbi za zagotavljanje sredstev za področje enakosti spolov pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

(g)

poudarek na potrebi po ustreznih finančnih sredstvih in kadrih, da bodo organom Parlamenta na voljo potrebna orodja, vključno z orodji za analize in ocene na podlagi spola z ustrezno strokovno podporo (raziskave in dokumentacija, usposobljeno osebje, strokovnjaki) in s podatki glede na spol ter statistiko; poziva sekretariat, naj pripravi redne izmenjave primerov najboljše prakse in mreženja, pa tudi izobraževanje uradnikov Evropskega parlamenta o vključevanju načela enakosti spolov in skrbi za zagotavljanje sredstev za področje enakosti spolov pri pripravi proračuna;

| (h) | nadaljnji razvoj mreže za vključevanje načela enakosti spolov, v katero je vsak odbor imenoval poslanca, odgovornega za izvajanje vključevanja načela enakosti v njegovo delo; |
| --- | --- |

(h)

nadaljnji razvoj mreže za vključevanje načela enakosti spolov, v katero je vsak odbor imenoval poslanca, odgovornega za izvajanje vključevanja načela enakosti v njegovo delo;

| (i) | opozarjanje na pomen uporabe natančnih opredelitev in terminologije v skladu z mednarodnimi standardi pri uporabi izrazov, povezanih z vključevanjem načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

(i)

opozarjanje na pomen uporabe natančnih opredelitev in terminologije v skladu z mednarodnimi standardi pri uporabi izrazov, povezanih z vključevanjem načela enakosti spolov;

| (j) | metodološka in analitična podpora Evropskega instituta za enakost spolov; |
| --- | --- |

(j)

metodološka in analitična podpora Evropskega instituta za enakost spolov;

| 3. | poziva svoj pristojni odbor, da preuči kako se lahko postopek, s katerim Odbor za pravice žensk in enakost spolov sprejema predloge sprememb določenega poročila, ki izpostavljajo učinke področja politike na spol v skladu z roki in postopki, ki jih je predpisal pristojni odbor, najbolje vključi v poslovnik; |
| --- | --- |

3.

poziva svoj pristojni odbor, da preuči kako se lahko postopek, s katerim Odbor za pravice žensk in enakost spolov sprejema predloge sprememb določenega poročila, ki izpostavljajo učinke področja politike na spol v skladu z roki in postopki, ki jih je predpisal pristojni odbor, najbolje vključi v poslovnik;

| 4. | poziva odbore Evropskega parlamenta, pristojne za večletni finančni okvir in strukturne sklade, naj ocenijo vpliv predlaganih prednostnih proračunskih nalog, virov prihodkov in orodij upravljanja glede na spol, preden se sprejme večletni finančni okvir, da se zagotovi, da bo okvir za obdobje po letu 2013 upošteval enakost spolov in da se jamči, da imajo vsi finančni programi EU v svojih ustanovitvenih določbah določene cilje na področju enakosti spolov in namenijo določena sredstva za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

4.

poziva odbore Evropskega parlamenta, pristojne za večletni finančni okvir in strukturne sklade, naj ocenijo vpliv predlaganih prednostnih proračunskih nalog, virov prihodkov in orodij upravljanja glede na spol, preden se sprejme večletni finančni okvir, da se zagotovi, da bo okvir za obdobje po letu 2013 upošteval enakost spolov in da se jamči, da imajo vsi finančni programi EU v svojih ustanovitvenih določbah določene cilje na področju enakosti spolov in namenijo določena sredstva za doseganje teh ciljev;

| 5. | čestita mreži za vključevanje načela enakosti Parlamenta in parlamentarnim odborom, ki so v svoje delo vključili načelo enakosti spolov, in poziva ostale odbore, da storijo enako, da zagotovijo predanost strategiji vključevanja enakosti spolov in jo izvajajo pri svojem delu; |
| --- | --- |

5.

čestita mreži za vključevanje načela enakosti Parlamenta in parlamentarnim odborom, ki so v svoje delo vključili načelo enakosti spolov, in poziva ostale odbore, da storijo enako, da zagotovijo predanost strategiji vključevanja enakosti spolov in jo izvajajo pri svojem delu;

| 6. | poudarja, da morajo parlamentarni odbori imeti ustrezna orodja, ki omogočajo dobro poznavanje vključevanja načela enakosti med spoloma, kot so pokazatelji, podatki in statistike, ločeni po spolu, in porazdeliti proračunska sredstva z vidika enakosti med spoloma; pri tem jih spodbuja, da izkoristijo znanje in izkušnje, tako notranje (sekretariat pristojnega odbora, tematski oddelek, knjižnica itd.) kot zunanje v drugih lokalnih, regionalnih, nacionalnih in nadnacionalnih institucijah, bodisi javnih bodisi zasebnih, kakor tudi v malih, srednje velikih in velikih podjetjih ter univerzah, ki delujejo na področju enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo parlamentarni odbori imeti ustrezna orodja, ki omogočajo dobro poznavanje vključevanja načela enakosti med spoloma, kot so pokazatelji, podatki in statistike, ločeni po spolu, in porazdeliti proračunska sredstva z vidika enakosti med spoloma; pri tem jih spodbuja, da izkoristijo znanje in izkušnje, tako notranje (sekretariat pristojnega odbora, tematski oddelek, knjižnica itd.) kot zunanje v drugih lokalnih, regionalnih, nacionalnih in nadnacionalnih institucijah, bodisi javnih bodisi zasebnih, kakor tudi v malih, srednje velikih in velikih podjetjih ter univerzah, ki delujejo na področju enakosti med spoloma;

| 7. | izraža zadovoljstvo nad specifičnimi pobudami s tega področja, ki jih je sprejelo več parlamentarnih odborov, zlasti nad pripravo samoiniciativnega poročila o vlogi žensk v kmetijstvu in na podeželju v Odboru za kmetijstvo ter nad javno predstavitvijo na temo vloge žensk pri trajnostnem razvoju ribolovnih območij, ki jo pripravlja Odbor za ribištvo; |
| --- | --- |

7.

izraža zadovoljstvo nad specifičnimi pobudami s tega področja, ki jih je sprejelo več parlamentarnih odborov, zlasti nad pripravo samoiniciativnega poročila o vlogi žensk v kmetijstvu in na podeželju v Odboru za kmetijstvo ter nad javno predstavitvijo na temo vloge žensk pri trajnostnem razvoju ribolovnih območij, ki jo pripravlja Odbor za ribištvo;

| 8. | na osnovi vprašalnika, ki je bil predložen predsednikom in podpredsednikom, pristojnim za vključevanje načela enakosti spolov v parlamentarnih odborih, zaključuje, da se delo odborov Parlamenta na področju vključevanja načela enakosti zelo razlikuje in je prostovoljno in da se na nekaterih področjih zelo osredotoča na spol, na drugih pa je dejavnosti malo ali nič; |
| --- | --- |

8.

na osnovi vprašalnika, ki je bil predložen predsednikom in podpredsednikom, pristojnim za vključevanje načela enakosti spolov v parlamentarnih odborih, zaključuje, da se delo odborov Parlamenta na področju vključevanja načela enakosti zelo razlikuje in je prostovoljno in da se na nekaterih področjih zelo osredotoča na spol, na drugih pa je dejavnosti malo ali nič;

| 9. | pozdravlja delo medparlamentarnih delegacij in misij za opazovanje volitev in njihova prizadevanja pri odnosih s parlamenti tretjih držav, ki obravnavajo vprašanja, povezana z enakostjo spolov in krepitvijo vloge žensk z bolj sistematičnim spremljanjem in sledenjem vprašanj, kot je pohabljanje ženskih spolovil in umrljivost mater pri porodu, in s tesnejšim sodelovanjem z Odborom za pravice žensk in enakost spolov pri organizaciji skupnih sestankov in izmenjavi informacij na teh področjih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja delo medparlamentarnih delegacij in misij za opazovanje volitev in njihova prizadevanja pri odnosih s parlamenti tretjih držav, ki obravnavajo vprašanja, povezana z enakostjo spolov in krepitvijo vloge žensk z bolj sistematičnim spremljanjem in sledenjem vprašanj, kot je pohabljanje ženskih spolovil in umrljivost mater pri porodu, in s tesnejšim sodelovanjem z Odborom za pravice žensk in enakost spolov pri organizaciji skupnih sestankov in izmenjavi informacij na teh področjih;

| 10. | poziva Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju vseh politik bolj skladno in sistematično obravnava neenakosti spolov in vztraja, da je treba za dosego cilja enakosti spolov izboljšati vključevanje vprašanja enakosti spolov; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju vseh politik bolj skladno in sistematično obravnava neenakosti spolov in vztraja, da je treba za dosego cilja enakosti spolov izboljšati vključevanje vprašanja enakosti spolov;

| 11. | ponovno poudarja, da se je treba osredotočiti na odnose med spoloma, ki povzročajo in ohranjajo neenakosti med njima; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da se je treba osredotočiti na odnose med spoloma, ki povzročajo in ohranjajo neenakosti med njima;

| 12. | meni, da bi moralo delo Parlamenta na vključevanju enakosti spolov vključevati tudi vprašanje spolne identitete in da bi moral oceniti, kako politike in dejavnosti vplivajo na transseksualne ljudi; poziva Komisijo, naj pri vseh dejavnostih in politikah na področju enakosti spolov obravnava vprašanje spolne identitete; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi moralo delo Parlamenta na vključevanju enakosti spolov vključevati tudi vprašanje spolne identitete in da bi moral oceniti, kako politike in dejavnosti vplivajo na transseksualne ljudi; poziva Komisijo, naj pri vseh dejavnostih in politikah na področju enakosti spolov obravnava vprašanje spolne identitete;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Svetu Evrope.

---

(1)  Priloga k sklepom Sveta z dne 7. marca 2011.

(2)  UL C 166, 3.7.1995, str. 92.

(3)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(4)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 11.

(5)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 384.

(6)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 225.

(7)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 18.

(8)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 32.

(9)  Zasedanje Odbora ministrov v Madridu, 12. maja 2009.

(10)  Resolucija Generalne skupščine OZN št. 64/289 z dne 21. julija 2010 o usklajenosti celotnega sistema.

(11)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 8.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0256.

(13)  Delovni dokument služb Komisije o ukrepih za izvajanje Strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 (SEK(2010)1079/2).

(14)  Sporočilo Komisije z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi: Listina žensk (KOM(2010)0078).

(15)  Uredba (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega instituta za enakost spolov (UL L 403, 30.12.2006, str. 9).

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4376&langId=en.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/148

---

Četrtek, 17. november 2011Boj proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni

P7_TA(2011)0516

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti in Deklaracije o okolju in razvoju iz Ria, sprejete na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju junija 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti in Deklaracije o okolju in razvoju iz Ria, sprejete na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju junija 1992,

| — | ob upoštevanju Sporazuma Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o spodbujanju upoštevanja mednarodnih ohranjevalnih in upravljavskih ukrepov s strani ribiških plovil na odprtem morju, ki je bil sprejet na 27. zasedanju konference FAO novembra 1993 (sporazum o usklajevanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o spodbujanju upoštevanja mednarodnih ohranjevalnih in upravljavskih ukrepov s strani ribiških plovil na odprtem morju, ki je bil sprejet na 27. zasedanju konference FAO novembra 1993 (sporazum o usklajevanju),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 za izvajanje določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (sporazum ZN o staležih rib iz avgusta 1995), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 za izvajanje določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (sporazum ZN o staležih rib iz avgusta 1995),

| — | ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, ki ga je sprejela konferenca FAO oktobra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, ki ga je sprejela konferenca FAO oktobra 1995,

| — | ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, sprejete junija 1998 (aarhuške konvencije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, sprejete junija 1998 (aarhuške konvencije),

| — | ob upoštevanju mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (IPOA-IUU), ki ga je svet FAO potrdil junija 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (IPOA-IUU), ki ga je svet FAO potrdil junija 2001,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu Skupnosti za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova iz maja 2002 (KOM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu Skupnosti za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova iz maja 2002 (KOM(2002)0180),

| — | ob upoštevanju deklaracije s svetovnega vrhunskega srečanja o trajnostnem razvoju od 26. avgusta do 4. septembra 2002 v Johannesburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije s svetovnega vrhunskega srečanja o trajnostnem razvoju od 26. avgusta do 4. septembra 2002 v Johannesburgu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2007 o izvajanju akcijskega načrta EU proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2007 o izvajanju akcijskega načrta EU proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (uredba IUU) (2), Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (uredba o dovoljenjih za ribolov) (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (uredba o nadzoru) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (uredba IUU) (2), Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (uredba o dovoljenjih za ribolov) (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (uredba o nadzoru) (4),

| — | ob upoštevanju sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (sporazum o ukrepih države pristanišča), ki je bil sprejet na 36. zasedanju konference FAO v Rimu novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (sporazum o ukrepih države pristanišča), ki je bil sprejet na 36. zasedanju konference FAO v Rimu novembra 2009,

| — | ob upoštevanju poročila Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) za leto 2011 o nadnacionalnem organiziranem kriminalu v ribiški industriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) za leto 2011 o nadnacionalnem organiziranem kriminalu v ribiški industriji,

| — | ob upoštevanju referenčnega poročila Skupnega raziskovalnega središča Komisije "Preprečevanje nezakonitih dejavnosti v ribiškem sektorju – genetika, genomika, kemija in forenzika za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in v podporo sledljivosti ribjih proizvodov", objavljenega leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju referenčnega poročila Skupnega raziskovalnega središča Komisije "Preprečevanje nezakonitih dejavnosti v ribiškem sektorju – genetika, genomika, kemija in forenzika za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in v podporo sledljivosti ribjih proizvodov", objavljenega leta 2011,

| — | ob upoštevanju naslednje konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (UNCSD), ki bo junija 2012 v Braziliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslednje konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (UNCSD), ki bo junija 2012 v Braziliji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0362/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0362/2011),

| A. | ker je 71 % površine planeta Zemlje pokrite z oceani, kjer se shrani šestnajstkrat več ogljikovega dioksida kot na kopnem in ki imajo pri podnebju ter v sistemih za omogočanje življenja na vsem planetu osnovno vlogo, poleg tega pa zagotavljajo znatnemu deležu svetovnega prebivalstva hrano, preživetje, energijo in prometne poti; |
| --- | --- |

A.

ker je 71 % površine planeta Zemlje pokrite z oceani, kjer se shrani šestnajstkrat več ogljikovega dioksida kot na kopnem in ki imajo pri podnebju ter v sistemih za omogočanje življenja na vsem planetu osnovno vlogo, poleg tega pa zagotavljajo znatnemu deležu svetovnega prebivalstva hrano, preživetje, energijo in prometne poti;

| B. | ker po poročilih nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov predstavlja od 11 do 26 milijonov ton letno, kar je enako vsaj 15 % svetovnega ulova, zaradi tega pa je ekonomsko, socialno in okoljsko vzdržno upravljanje izkoriščanja svetovnih morskih virov nemogoče; |
| --- | --- |

B.

ker po poročilih nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov predstavlja od 11 do 26 milijonov ton letno, kar je enako vsaj 15 % svetovnega ulova, zaradi tega pa je ekonomsko, socialno in okoljsko vzdržno upravljanje izkoriščanja svetovnih morskih virov nemogoče;

| C. | ker sporazum, potrjen na 10. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti oktobra 2010 v Nagoji, določa, da je do leta 2020 treba razpoloviti izgubljanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

C.

ker sporazum, potrjen na 10. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti oktobra 2010 v Nagoji, določa, da je do leta 2020 treba razpoloviti izgubljanje biotske raznovrstnosti;

| D. | ker svetovni oceani predstavljajo habitat za 90 % življenja na Zemlji; |
| --- | --- |

D.

ker svetovni oceani predstavljajo habitat za 90 % življenja na Zemlji;

| E. | ker sta dve tretjini svetovnih oceanov zunaj nacionalnih pristojnosti, ker ni celostne politike za upravljanje mednarodnih voda (odprto morje), ker sedanja nepopolna zakonodaja, ki temelji predvsem na načelih 17. stoletja o svobodi morij, ne upošteva številnih okoljskih načel, ki že dolgo veljajo za kopno in ozračje; |
| --- | --- |

E.

ker sta dve tretjini svetovnih oceanov zunaj nacionalnih pristojnosti, ker ni celostne politike za upravljanje mednarodnih voda (odprto morje), ker sedanja nepopolna zakonodaja, ki temelji predvsem na načelih 17. stoletja o svobodi morij, ne upošteva številnih okoljskih načel, ki že dolgo veljajo za kopno in ozračje;

| F. | ker je eden od ciljev sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova odpraviti "pristanišča ugodnosti", ki omogočajo varno zavetje plovilom, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, in služijo kot vstopna pristanišča za trgovino z nezakonitim ulovom; |
| --- | --- |

F.

ker je eden od ciljev sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova odpraviti "pristanišča ugodnosti", ki omogočajo varno zavetje plovilom, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, in služijo kot vstopna pristanišča za trgovino z nezakonitim ulovom;

| G. | ker je novi nadzorni sveženj EU, v katerem so uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, uredba o nadzoru ter uredba o dovoljenjih za ribolov, celovit sklop instrumentov za boj proti tej nadlogi v oceanih, saj za države članice EU ter za tretje države določa odgovornosti kot države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga; |
| --- | --- |

G.

ker je novi nadzorni sveženj EU, v katerem so uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, uredba o nadzoru ter uredba o dovoljenjih za ribolov, celovit sklop instrumentov za boj proti tej nadlogi v oceanih, saj za države članice EU ter za tretje države določa odgovornosti kot države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga;

| H. | ker je EU največja svetovna uvoznica ribiških proizvodov in ena od glavnih svetovnih ribolovnih sil, kar ji nalaga pomembno odgovornost, da prevzame vodilno vlogo pri aktiviranju mednarodne skupnosti v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

H.

ker je EU največja svetovna uvoznica ribiških proizvodov in ena od glavnih svetovnih ribolovnih sil, kar ji nalaga pomembno odgovornost, da prevzame vodilno vlogo pri aktiviranju mednarodne skupnosti v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 1. | meni, da je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov med največjimi grožnjami za biotsko raznovrstnost svetovnih oceanov; |
| --- | --- |

1.

meni, da je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov med največjimi grožnjami za biotsko raznovrstnost svetovnih oceanov;

| 2. | je prepričan, da je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov okoljski in ekonomski problem v morskih in sladkovodnih ribištvih po vsem svetu, ki spodkopava prizadevanja za upravljanje ribištev, ogroža trajnost ribjih staležev in zanesljivo preskrbo s hrano ter izkrivlja trg, hkrati pa ni mogoče izračunati njegovih socialnih in ekonomskih posledic za družbo kot celoto, tudi v državah v razvoju; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov okoljski in ekonomski problem v morskih in sladkovodnih ribištvih po vsem svetu, ki spodkopava prizadevanja za upravljanje ribištev, ogroža trajnost ribjih staležev in zanesljivo preskrbo s hrano ter izkrivlja trg, hkrati pa ni mogoče izračunati njegovih socialnih in ekonomskih posledic za družbo kot celoto, tudi v državah v razvoju;

| 3. | poudarja, da predstavljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov in z njim povezane komercialne dejavnosti nepošteno konkurenco za ribiče in druge, ki delujejo zakonito, ter ustvarja ekonomske težave za ribiške skupnosti, potrošnike in celoten sektor; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da predstavljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov in z njim povezane komercialne dejavnosti nepošteno konkurenco za ribiče in druge, ki delujejo zakonito, ter ustvarja ekonomske težave za ribiške skupnosti, potrošnike in celoten sektor;

| 4. | poudarja vodilno vlogo na svetovni ravni, ki jo je prevzela EU z novim nadzornim svežnjem, v katerem so uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, uredba o nadzoru ter uredba o dovoljenjih za ribolov; meni, da je ta sveženj celovit sklop instrumentov za boj proti tej nadlogi v oceanih, saj določa odgovornosti države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga za države članice EU ter za tretje države, kakor tudi obveznosti pri dejavnostih njihovih državljanov; poziva k doslednemu izvajanju teh instrumentov; |
| --- | --- |

4.

poudarja vodilno vlogo na svetovni ravni, ki jo je prevzela EU z novim nadzornim svežnjem, v katerem so uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, uredba o nadzoru ter uredba o dovoljenjih za ribolov; meni, da je ta sveženj celovit sklop instrumentov za boj proti tej nadlogi v oceanih, saj določa odgovornosti države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga za države članice EU ter za tretje države, kakor tudi obveznosti pri dejavnostih njihovih državljanov; poziva k doslednemu izvajanju teh instrumentov;

| 5. | poudarja, da je potrebno večje usklajevanje med Komisijo, Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva ter državami članicami, s čimer bi izboljšali zbiranje informacij in njihovo izmenjavo ter pripomogli k doslednemu in preglednemu izvajanju zakonodaje Unije o ribištvu; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je potrebno večje usklajevanje med Komisijo, Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva ter državami članicami, s čimer bi izboljšali zbiranje informacij in njihovo izmenjavo ter pripomogli k doslednemu in preglednemu izvajanju zakonodaje Unije o ribištvu;

| 6. | meni, da mora biti država zastave še naprej odgovorna za zagotavljanje skladnosti plovil z ustreznimi pravili o upravljanju in drugimi pravili, za zbiranje podatkov in poročanje o ulovu ter za zagotavljanje sledljivosti, vključno s preverjanjem veljavnosti potrdil o ulovu, saj bi prenos odgovornosti na drugo državo oslabil boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora biti država zastave še naprej odgovorna za zagotavljanje skladnosti plovil z ustreznimi pravili o upravljanju in drugimi pravili, za zbiranje podatkov in poročanje o ulovu ter za zagotavljanje sledljivosti, vključno s preverjanjem veljavnosti potrdil o ulovu, saj bi prenos odgovornosti na drugo državo oslabil boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 7. | vztraja, da je treba Komisiji in nadzornim organom v državah članicah dati na razpolago dovolj (človeških, finančnih in tehnoloških) virov, ki jim bodo omogočili celovito izvajanje uredb; |
| --- | --- |

7.

vztraja, da je treba Komisiji in nadzornim organom v državah članicah dati na razpolago dovolj (človeških, finančnih in tehnoloških) virov, ki jim bodo omogočili celovito izvajanje uredb;

| 8. | poudarja, da morajo v interesu verodostojnosti Evropske unije Komisija in države članice odkriti in kaznovati izvajalce EU, ki kršijo zakonodajo EU, in glede na to meni, da nas čaka še veliko dela za uspešen boj Unije proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu na njenem ozemlju ter pri izvajalcih EU drugje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo v interesu verodostojnosti Evropske unije Komisija in države članice odkriti in kaznovati izvajalce EU, ki kršijo zakonodajo EU, in glede na to meni, da nas čaka še veliko dela za uspešen boj Unije proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu na njenem ozemlju ter pri izvajalcih EU drugje;

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo zatiranje nezakonitega ribolova na morju in v celinskih vodah, ter poudarja, da je treba pregledati zadostnost nadzornih mehanizmov in njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo zatiranje nezakonitega ribolova na morju in v celinskih vodah, ter poudarja, da je treba pregledati zadostnost nadzornih mehanizmov in njihovo izvajanje;

| 10. | poziva k pregledu skupne ribiške politike, pri čemer naj se oblikujejo spodbude za zakonit ribolov v interesu rib, okolja, potrošnikov in proizvajalcev v EU; |
| --- | --- |

10.

poziva k pregledu skupne ribiške politike, pri čemer naj se oblikujejo spodbude za zakonit ribolov v interesu rib, okolja, potrošnikov in proizvajalcev v EU;

| 11. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 ugotovi, ali rekreacijski ribolov v EU obstaja v takem obsegu, da ga je dejansko mogoče označiti kot nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 ugotovi, ali rekreacijski ribolov v EU obstaja v takem obsegu, da ga je dejansko mogoče označiti kot nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov;

| 12. | poziva Komisijo in države članice k sodelovanju pri ustanovitvi "evropske obalne straže", da bi povečali zmogljivosti za spremljanje in nadzor ter se učinkovito bojevali proti današnjim in prihodnjim nevarnostim na morju, kot so terorizem, piratstvo, nezakonit, nedovoljen in nereguliran ribolov, nezakonita trgovina ali celo onesnaževanje morja; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice k sodelovanju pri ustanovitvi "evropske obalne straže", da bi povečali zmogljivosti za spremljanje in nadzor ter se učinkovito bojevali proti današnjim in prihodnjim nevarnostim na morju, kot so terorizem, piratstvo, nezakonit, nedovoljen in nereguliran ribolov, nezakonita trgovina ali celo onesnaževanje morja;

| 13. | spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spodbujanje izmenjave informacij za povezovanje pomorskega nadzora in zlasti informacij za zbliževanje obalne straže na evropski ravni; |
| --- | --- |

13.

spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spodbujanje izmenjave informacij za povezovanje pomorskega nadzora in zlasti informacij za zbliževanje obalne straže na evropski ravni;

| 14. | meni, da je treba cilje EU v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu podpreti s potrebnimi sredstvi, zlasti finančnimi, da bi tako zagotovili spodbujanje teh ciljev, državam članicam pa je treba dodeliti zadostna sredstva, da bodo lahko izvajale veljavne predpise; obenem poudarja, da je treba za morebitno sprejemanje novih metod (npr. sistemov za elektronsko sledenje itd.) v prihodnosti na ravni proračuna EU zagotoviti razpoložljiva finančna sredstva za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba cilje EU v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu podpreti s potrebnimi sredstvi, zlasti finančnimi, da bi tako zagotovili spodbujanje teh ciljev, državam članicam pa je treba dodeliti zadostna sredstva, da bodo lahko izvajale veljavne predpise; obenem poudarja, da je treba za morebitno sprejemanje novih metod (npr. sistemov za elektronsko sledenje itd.) v prihodnosti na ravni proračuna EU zagotoviti razpoložljiva finančna sredstva za njihovo izvajanje;

| 15. | poziva Komisijo, naj objavlja letne ocene uspešnosti držav članic pri izvajanju predpisov skupne ribiške politike, v katerih so opredeljene morebitne šibke točke, potrebne izboljšanja, in naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva, tudi razkritje držav članic, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, da bi zagotovili spoštovanje teh predpisov v celoti in s tem ustvarili zanesljiv in pregleden sistem nadzora; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj objavlja letne ocene uspešnosti držav članic pri izvajanju predpisov skupne ribiške politike, v katerih so opredeljene morebitne šibke točke, potrebne izboljšanja, in naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva, tudi razkritje držav članic, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, da bi zagotovili spoštovanje teh predpisov v celoti in s tem ustvarili zanesljiv in pregleden sistem nadzora;

| 16. | pozdravlja odločitev Komisije o uvedbi "ribolovnega dovoljenja na točke", ki bo za države članice dodatni instrument in ga bodo lahko uporabile pri ugotavljanju nepravilnosti v vsaki fazi prodajne verige ter naložile stroge kazni v primeru kršitev; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja odločitev Komisije o uvedbi "ribolovnega dovoljenja na točke", ki bo za države članice dodatni instrument in ga bodo lahko uporabile pri ugotavljanju nepravilnosti v vsaki fazi prodajne verige ter naložile stroge kazni v primeru kršitev;

| 17. | meni, da je zaradi izredne mobilnosti ribjih staležev, ribiških flot in kapitala, ki jih podpira, pa tudi zaradi globalnosti trga z ribami boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu lahko učinkovit predvsem z mednarodnim sodelovanjem na bilateralni in multilateralni ravni ter z izmenjavo izčrpnih, natančnih in pravočasnih informacij o ribiških plovilih, njihovih dejavnostih in ulovu ter drugih ustreznih zadevah; |
| --- | --- |

17.

meni, da je zaradi izredne mobilnosti ribjih staležev, ribiških flot in kapitala, ki jih podpira, pa tudi zaradi globalnosti trga z ribami boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu lahko učinkovit predvsem z mednarodnim sodelovanjem na bilateralni in multilateralni ravni ter z izmenjavo izčrpnih, natančnih in pravočasnih informacij o ribiških plovilih, njihovih dejavnostih in ulovu ter drugih ustreznih zadevah;

| 18. | poziva Evropsko unijo, naj v okviru trgovinskih sporazumov, sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju ter razvojne politike EU odločno vztraja pri učinkovitem boju tretjih držav proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter spodbuja podpis, ratifikacijo in izvajanje sporazuma FAO o usklajevanju in Konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu ter raznih drugih sistemov dokumentacije o ulovu, ki so jih že sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropsko unijo, naj v okviru trgovinskih sporazumov, sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju ter razvojne politike EU odločno vztraja pri učinkovitem boju tretjih držav proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter spodbuja podpis, ratifikacijo in izvajanje sporazuma FAO o usklajevanju in Konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu ter raznih drugih sistemov dokumentacije o ulovu, ki so jih že sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva;

| 19. | poudarja, da morajo vse tretje države, s katerimi je EU sklenila sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, uporabljati pravila Mednarodne organizacije dela o temeljnih pravicah delavcev, zlasti o socialnem dampingu, do katerega prihaja zaradi nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da morajo vse tretje države, s katerimi je EU sklenila sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, uporabljati pravila Mednarodne organizacije dela o temeljnih pravicah delavcev, zlasti o socialnem dampingu, do katerega prihaja zaradi nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| 20. | poudarja, da so s tehnološkim napredkom, tudi z razvojem vesoljskih in satelitskih tehnologij, večinoma odpravljene pretekle omejitve pri nadzoru, spremljanju in obvladovanju ribolovnih dejavnosti ter da je danes za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu bistvena predvsem politična volja za učinkovito in odgovorno ukrepanje, ki jo morajo izkazati vlade; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so s tehnološkim napredkom, tudi z razvojem vesoljskih in satelitskih tehnologij, večinoma odpravljene pretekle omejitve pri nadzoru, spremljanju in obvladovanju ribolovnih dejavnosti ter da je danes za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu bistvena predvsem politična volja za učinkovito in odgovorno ukrepanje, ki jo morajo izkazati vlade;

| 21. | poziva države članice, naj tako kot druge storilce okoljskih ali gospodarskih kaznivih dejanj iščejo in kaznujejo plovila, lastnike, podjetja, družbe ali posameznike, ki se ukvarjajo z dejavnostmi nezakonitega, nedovoljenega in nereguliranega ribolova, tudi z mešanjem nezakonitega in zakonitega ulova, ter jim po obsodbi naložijo stroge kazni, med drugim po potrebi za resne ali ponovne prestopke stalni odvzem dovoljenj in prepoved dostopa do pristaniške infrastrukture; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj tako kot druge storilce okoljskih ali gospodarskih kaznivih dejanj iščejo in kaznujejo plovila, lastnike, podjetja, družbe ali posameznike, ki se ukvarjajo z dejavnostmi nezakonitega, nedovoljenega in nereguliranega ribolova, tudi z mešanjem nezakonitega in zakonitega ulova, ter jim po obsodbi naložijo stroge kazni, med drugim po potrebi za resne ali ponovne prestopke stalni odvzem dovoljenj in prepoved dostopa do pristaniške infrastrukture;

| 22. | obžaluje dejstvo, da so bile subvencije EU dodeljene plovilom, ki so jih v preteklosti že ujeli pri nezakonitem ribolovu; |
| --- | --- |

22.

obžaluje dejstvo, da so bile subvencije EU dodeljene plovilom, ki so jih v preteklosti že ujeli pri nezakonitem ribolovu;

| 23. | poziva Komisijo, naj zahteve za pridobitev različnih vrst finančne pomoči spremeni tako, da bodo vključevale finančne sankcije in odrekanje možnosti financiranja za lastnike plovil, ki jim je bil dokazan nezakonit ribolov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj zahteve za pridobitev različnih vrst finančne pomoči spremeni tako, da bodo vključevale finančne sankcije in odrekanje možnosti financiranja za lastnike plovil, ki jim je bil dokazan nezakonit ribolov;

| 24. | poziva Komisijo, naj ne dodeljuje pomoči iz Evropskega sklada za ribištvo plovilom, ki so vključena v nezakonite, neprijavljene in neregulirane dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj ne dodeljuje pomoči iz Evropskega sklada za ribištvo plovilom, ki so vključena v nezakonite, neprijavljene in neregulirane dejavnosti;

| 25. | poudarja, da mora ribiška industrija prevzeti večjo odgovornost za doseganje trajnostne uporabe morskih virov; meni, da je nujno izboljšati preglednost na vseh področjih ter pri vseh dejavnostih ribiške industrije in da se je treba dogovoriti o mednarodnih merilih za določitev dejanskih upravičenih lastnikov plovil in njihovih ribolovnih pravic ter o pogojih za njihovo objavo kakor tudi o spremljanju ribiških plovil v mednarodnih vodah; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da mora ribiška industrija prevzeti večjo odgovornost za doseganje trajnostne uporabe morskih virov; meni, da je nujno izboljšati preglednost na vseh področjih ter pri vseh dejavnostih ribiške industrije in da se je treba dogovoriti o mednarodnih merilih za določitev dejanskih upravičenih lastnikov plovil in njihovih ribolovnih pravic ter o pogojih za njihovo objavo kakor tudi o spremljanju ribiških plovil v mednarodnih vodah;

| 26. | meni, da bi morala biti Evropska unija zgled s sprejemanjem in spodbujanjem politike preglednosti pri odločanju o upravljanju ribištva v mednarodnih organih in tretjih državah, s katerimi ima EU odnose na področju ribištva; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morala biti Evropska unija zgled s sprejemanjem in spodbujanjem politike preglednosti pri odločanju o upravljanju ribištva v mednarodnih organih in tretjih državah, s katerimi ima EU odnose na področju ribištva;

| 27. | meni, da ribolov, ki upošteva ukrepe, sprejete na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni in ki temelji na odgovorni in trajnostni uporabi virov, omogoča gospodarsko rast in odpiranje novih delovnih mest v EU in v državah v razvoju, medtem ko ima nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov hude posledice na gospodarski, socialni in okoljski ravni, te posledice pa so še bolj škodljive za države v razvoju, saj ovirajo uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, zlasti ciljev 1, 7 in 8; |
| --- | --- |

27.

meni, da ribolov, ki upošteva ukrepe, sprejete na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni in ki temelji na odgovorni in trajnostni uporabi virov, omogoča gospodarsko rast in odpiranje novih delovnih mest v EU in v državah v razvoju, medtem ko ima nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov hude posledice na gospodarski, socialni in okoljski ravni, te posledice pa so še bolj škodljive za države v razvoju, saj ovirajo uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, zlasti ciljev 1, 7 in 8;

| 28. | poudarja čezmejni značaj ribolovnih dejavnosti in potrebo po sodelovanju na dvostranski in večstranski ravni v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, da bi ukrepe v boju proti takemu ribolovu izvajali vsi na pregleden, nediskriminacijski in pravičen način, obenem pa upoštevali finančne, tehnične in človeške zmožnosti držav v razvoju, zlasti majhnih otoških držav; |
| --- | --- |

28.

poudarja čezmejni značaj ribolovnih dejavnosti in potrebo po sodelovanju na dvostranski in večstranski ravni v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, da bi ukrepe v boju proti takemu ribolovu izvajali vsi na pregleden, nediskriminacijski in pravičen način, obenem pa upoštevali finančne, tehnične in človeške zmožnosti držav v razvoju, zlasti majhnih otoških držav;

| 29. | poziva Komisijo, naj zagotovi doslednost svojih politik, da bo razvojna politika, ki se bori proti revščini, sestavni del politike EU, katere cilj je poleg okoljskih in trgovinskih vprašanj tudi boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj zagotovi doslednost svojih politik, da bo razvojna politika, ki se bori proti revščini, sestavni del politike EU, katere cilj je poleg okoljskih in trgovinskih vprašanj tudi boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 30. | poudarja neposredno povezavo med nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom ter ravnjo upravljanja v državi, ter poziva, naj vse ukrepe za zunanjo pomoč spremlja trdna politična volja države prejemnice, da bo v svojih vodah prepovedala nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov ter na splošno izboljšala upravljanje v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

30.

poudarja neposredno povezavo med nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom ter ravnjo upravljanja v državi, ter poziva, naj vse ukrepe za zunanjo pomoč spremlja trdna politična volja države prejemnice, da bo v svojih vodah prepovedala nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov ter na splošno izboljšala upravljanje v ribiškem sektorju;

| 31. | spodbuja Komisijo in države članice, naj razširijo svoje programe finančne, tehnološke in tehnične pomoči, vključno z uradno razvojno pomočjo ter sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju, za podporo programom spremljanja, obvladovanja in nadzora v vodah držav v razvoju, pri tem pa prednost namenijo regionalnim in ne dvostranskim programom; poleg tega spodbuja večjo usklajenost med vsemi donatorji iz Evrope in od drugod pri financiranju tovrstnih programov; |
| --- | --- |

31.

spodbuja Komisijo in države članice, naj razširijo svoje programe finančne, tehnološke in tehnične pomoči, vključno z uradno razvojno pomočjo ter sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju, za podporo programom spremljanja, obvladovanja in nadzora v vodah držav v razvoju, pri tem pa prednost namenijo regionalnim in ne dvostranskim programom; poleg tega spodbuja večjo usklajenost med vsemi donatorji iz Evrope in od drugod pri financiranju tovrstnih programov;

| 32. | meni tudi, da bi morala EU sodelovanje v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju dejavno uporabiti za učinkovitejši boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

32.

meni tudi, da bi morala EU sodelovanje v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju dejavno uporabiti za učinkovitejši boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 33. | poziva Komisijo, naj v sporazumih, ki jih sklepa z državami v razvoju, po potrebi poveča finančna sredstva, namenjena ribiškemu sektorju, da bodo te države lahko okrepile svoje institucionalne, človeške in tehnične zmogljivosti v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter bolj upoštevale ukrepe svetovnih in regionalnih organizacij za upravljanje ribištev in evropsko zakonodajo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj v sporazumih, ki jih sklepa z državami v razvoju, po potrebi poveča finančna sredstva, namenjena ribiškemu sektorju, da bodo te države lahko okrepile svoje institucionalne, človeške in tehnične zmogljivosti v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter bolj upoštevale ukrepe svetovnih in regionalnih organizacij za upravljanje ribištev in evropsko zakonodajo;

| 34. | poudarja, da je treba vključiti civilno družbo ter na podjetja v ribiškem sektorju prenesti odgovornost, da bodo zagotovila uporabo zakonitih ribolovnih metod ter v okviru socialne in okoljske odgovornosti podjetij sodelovala z oblastmi v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba vključiti civilno družbo ter na podjetja v ribiškem sektorju prenesti odgovornost, da bodo zagotovila uporabo zakonitih ribolovnih metod ter v okviru socialne in okoljske odgovornosti podjetij sodelovala z oblastmi v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 35. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da se doda sporazum FAO o ukrepih države pristanišča, sporazum ZN o staležih rib in sporazum FAO o usklajevanju na seznam instrumentov, ki jih morajo izvajati države, če želijo biti upravičene do splošnega sistema preferencialov plus, ki se trenutno pregleduje; zahteva ukinitev izvoznih dovoljenj za vse države, ki tržijo proizvode, ki izhajajo iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; meni, da bi morala Evropska unija sodelovati s temi državami, da bi prepovedali trženje takih proizvodov; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj preuči možnost, da se doda sporazum FAO o ukrepih države pristanišča, sporazum ZN o staležih rib in sporazum FAO o usklajevanju na seznam instrumentov, ki jih morajo izvajati države, če želijo biti upravičene do splošnega sistema preferencialov plus, ki se trenutno pregleduje; zahteva ukinitev izvoznih dovoljenj za vse države, ki tržijo proizvode, ki izhajajo iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; meni, da bi morala Evropska unija sodelovati s temi državami, da bi prepovedali trženje takih proizvodov;

| 36. | opozarja na povezanost vprašanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova z vprašanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu v ribiškem sektorju v okviru trgovine, za katero veljajo pravila Svetovne trgovinske organizacije; poudarja težave zaradi odstopanja od pravil o poreklu za nekatere predelane ribiške proizvode, zlasti v primeru Papue Nove Gvineje, kar preprečuje sledljivost teh proizvodov in tako omogoča nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov; |
| --- | --- |

36.

opozarja na povezanost vprašanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova z vprašanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu v ribiškem sektorju v okviru trgovine, za katero veljajo pravila Svetovne trgovinske organizacije; poudarja težave zaradi odstopanja od pravil o poreklu za nekatere predelane ribiške proizvode, zlasti v primeru Papue Nove Gvineje, kar preprečuje sledljivost teh proizvodov in tako omogoča nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov;

| 37. | meni, da bi si morala EU prizadevati za naslednje cilje v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, v katere je včlanjena:






  — | vzpostavitev registrov ribiških plovil z dovoljenjem za ribolov (vključno s spremljevalnimi plovili) za vsa ribištva v pristojnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ter seznamov plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (črnih seznamov), ki jih je treba pogosto posodabljati, o njih obveščati širšo javnost in ki jih morajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva med seboj usklajevati; |
| --- | --- | --- |

37.

meni, da bi si morala EU prizadevati za naslednje cilje v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, v katere je včlanjena:

—

vzpostavitev registrov ribiških plovil z dovoljenjem za ribolov (vključno s spremljevalnimi plovili) za vsa ribištva v pristojnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ter seznamov plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (črnih seznamov), ki jih je treba pogosto posodabljati, o njih obveščati širšo javnost in ki jih morajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva med seboj usklajevati;

| — | krepitev odborov za izvajanje v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki morajo preverjati uspešnost pogodbenic in po potrebi izrekati učinkovite sankcije; |
| --- | --- |

—

krepitev odborov za izvajanje v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki morajo preverjati uspešnost pogodbenic in po potrebi izrekati učinkovite sankcije;

| — | razširitev seznama specifičnih ukrepov, ki jih morajo sprejeti pogodbenice kot države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga ter države upravičenega lastništva v posameznih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

—

razširitev seznama specifičnih ukrepov, ki jih morajo sprejeti pogodbenice kot države zastave, obalne države, države pristanišča in države trga ter države upravičenega lastništva v posameznih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva;

| — | priprava ustreznih programov inšpekcijskih pregledov na morju in programov opazovanja; |
| --- | --- |

—

priprava ustreznih programov inšpekcijskih pregledov na morju in programov opazovanja;

| — | prepoved pretovarjanja na morju; |
| --- | --- |

—

prepoved pretovarjanja na morju;

| — | razvoj sistemov dokumentacije o ulovu, sprva za pomembne vrste v vsaki regionalni organizaciji za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

—

razvoj sistemov dokumentacije o ulovu, sprva za pomembne vrste v vsaki regionalni organizaciji za upravljanje ribištva;

| — | obvezna uporaba elektronskih pripomočkov, vključno s satelitskim sistemom za spremljanje plovil (VMS), elektronskimi ladijskimi dnevniki in drugimi sledilnimi napravami, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

obvezna uporaba elektronskih pripomočkov, vključno s satelitskim sistemom za spremljanje plovil (VMS), elektronskimi ladijskimi dnevniki in drugimi sledilnimi napravami, kjer je to ustrezno;

| — | obvezne in redne ocene uspešnosti posameznih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, z zahtevo, da morajo ukrepati v skladu s priporočili; |
| --- | --- |

—

obvezne in redne ocene uspešnosti posameznih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, z zahtevo, da morajo ukrepati v skladu s priporočili;

| — | izjava o finančnih interesih v zvezi z ribištvom za vodje delegacij v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, kadar lahko ti povzročijo navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

—

izjava o finančnih interesih v zvezi z ribištvom za vodje delegacij v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, kadar lahko ti povzročijo navzkrižje interesov;

| 38. | poziva k nujni širitvi mreže regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi se vanjo vključila vsa ribištva na odprtem morju in vsa območja, bodisi z ustanavljanjem novih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva bodisi s širitvijo pristojnosti obstoječih; meni, da je zaradi globalne narave nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova nujno zelo okrepljeno sodelovanje med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva pri izmenjavi informacij ter sankcijah za plovila in pogodbenice Konvencije; |
| --- | --- |

38.

poziva k nujni širitvi mreže regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi se vanjo vključila vsa ribištva na odprtem morju in vsa območja, bodisi z ustanavljanjem novih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva bodisi s širitvijo pristojnosti obstoječih; meni, da je zaradi globalne narave nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova nujno zelo okrepljeno sodelovanje med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva pri izmenjavi informacij ter sankcijah za plovila in pogodbenice Konvencije;

| 39. | meni, da mora biti pravica do ribolova na odprtem morju v takšni meri, kot jo omogoča mednarodno pravo, pogojena s tem, ali država upošteva ustrezne mednarodne organe in ali v celoti izvaja vse ukrepe upravljanja, ki jih sprejmejo ti organi; |
| --- | --- |

39.

meni, da mora biti pravica do ribolova na odprtem morju v takšni meri, kot jo omogoča mednarodno pravo, pogojena s tem, ali država upošteva ustrezne mednarodne organe in ali v celoti izvaja vse ukrepe upravljanja, ki jih sprejmejo ti organi;

| 40. | ugotavlja, da je FAO glavni vir strokovnega znanja in priporočil pri obravnavanju svetovnih vprašanj o ribištvu in ribogojstvu, saj sta razvoj in upravljanje ribištva bolje združena z ohranjanjem biotske raznovrstnosti in varstvom okolja; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da je FAO glavni vir strokovnega znanja in priporočil pri obravnavanju svetovnih vprašanj o ribištvu in ribogojstvu, saj sta razvoj in upravljanje ribištva bolje združena z ohranjanjem biotske raznovrstnosti in varstvom okolja;

| 41. | v celoti podpira sedanjo pobudo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za vzpostavitev svetovne evidence ribiških plovil, ladij za prezvoz zamrznjenih proizvodov in oskrbovalnih ladij, ki bi morala čimprej postati obvezna in vključevati vsa plovila z bruto tonažo nad 10 BT; |
| --- | --- |

41.

v celoti podpira sedanjo pobudo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za vzpostavitev svetovne evidence ribiških plovil, ladij za prezvoz zamrznjenih proizvodov in oskrbovalnih ladij, ki bi morala čimprej postati obvezna in vključevati vsa plovila z bruto tonažo nad 10 BT;

| 42. | spodbuja hiter razvoj sistema za oceno uspešnosti države zastave, ki ga razvija Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in ki bi bil sredstvo pritiska na države, ki ne izpolnjujejo svojih mednarodnih pravnih obveznosti; poziva, da je treba poiskati učinkovit mehanizem za sankcioniranje držav, ki ne zagotavljajo, da plovila pod njihovo zastavo ne podpirajo nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova in se z njim ne ukvarjajo ter da spoštujejo vso zadevno zakonodajo; poziva države članice, naj pravično in pregledno ter brez diskriminacije drugih držav izvajajo tržne instrumente za odpravo nezakonitega ribolova; podpira odločitev organizacije FAO o uvedbi mednarodnih posvetovanj na temo učinkovitosti držav zastave pri izpolnjevanju obveznosti iz mednarodnega prava; |
| --- | --- |

42.

spodbuja hiter razvoj sistema za oceno uspešnosti države zastave, ki ga razvija Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in ki bi bil sredstvo pritiska na države, ki ne izpolnjujejo svojih mednarodnih pravnih obveznosti; poziva, da je treba poiskati učinkovit mehanizem za sankcioniranje držav, ki ne zagotavljajo, da plovila pod njihovo zastavo ne podpirajo nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova in se z njim ne ukvarjajo ter da spoštujejo vso zadevno zakonodajo; poziva države članice, naj pravično in pregledno ter brez diskriminacije drugih držav izvajajo tržne instrumente za odpravo nezakonitega ribolova; podpira odločitev organizacije FAO o uvedbi mednarodnih posvetovanj na temo učinkovitosti držav zastave pri izpolnjevanju obveznosti iz mednarodnega prava;

| 43. | poziva k hitremu sprejetju ukrepov za odpravo uporabe "zastav ugodnosti", ki ribiškim plovilom omogočajo nezakonito delovanje brez kaznovanja, kar zelo ogroža morski ekosistem, ribje staleže, obalne skupnosti in zanesljivo preskrbo s hrano, zlasti v državah v razvoju in v zakoniti ribiški industriji, ki spoštuje zakone; |
| --- | --- |

43.

poziva k hitremu sprejetju ukrepov za odpravo uporabe "zastav ugodnosti", ki ribiškim plovilom omogočajo nezakonito delovanje brez kaznovanja, kar zelo ogroža morski ekosistem, ribje staleže, obalne skupnosti in zanesljivo preskrbo s hrano, zlasti v državah v razvoju in v zakoniti ribiški industriji, ki spoštuje zakone;

| 44. | poudarja, da je treba zagotoviti nevpletenost subjektov iz EU v tovrstne oblike piratskega ribolova, zato države članice poziva, naj zagotovijo, da njihovi državljani ne podpirajo nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ali se z njim ukvarjajo; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba zagotoviti nevpletenost subjektov iz EU v tovrstne oblike piratskega ribolova, zato države članice poziva, naj zagotovijo, da njihovi državljani ne podpirajo nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ali se z njim ukvarjajo;

| 45. | podpira prizadevanja Komisije za vzpostavitev javnega registra s seznamom lastnikov plovil, ki so bili dokazano vpleteni v nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov; meni, da je treba register uskladiti s tistim, ki ga vodi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva v Vigu; |
| --- | --- |

45.

podpira prizadevanja Komisije za vzpostavitev javnega registra s seznamom lastnikov plovil, ki so bili dokazano vpleteni v nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov; meni, da je treba register uskladiti s tistim, ki ga vodi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva v Vigu;

| 46. | meni, da bi morala organizacija, vključena v sistem Združenih narodov, brez odlašanja začeti opravljati neodvisne ocene uspešnosti tako držav zastave kot regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi morala organizacija, vključena v sistem Združenih narodov, brez odlašanja začeti opravljati neodvisne ocene uspešnosti tako držav zastave kot regionalnih organizacij za upravljanje ribištva;

| 47. | priznava pomanjkanje mednarodnega sodelovanja pri upravljanju negativnih učinkov drugih človekovih dejavnosti poleg ribištva, ki vplivajo na morsko okolje, ter poziva Komisijo, naj se zavzame za ustanovitev svetovnega organa, ki bo zapolnil to vrzel, po možnosti pod okriljem ZN; |
| --- | --- |

47.

priznava pomanjkanje mednarodnega sodelovanja pri upravljanju negativnih učinkov drugih človekovih dejavnosti poleg ribištva, ki vplivajo na morsko okolje, ter poziva Komisijo, naj se zavzame za ustanovitev svetovnega organa, ki bo zapolnil to vrzel, po možnosti pod okriljem ZN;

| 48. | poudarja, da je idejo odgovornosti države trga treba razviti v sredstvo za odpravo trgov za ribiške proizvode iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; meni, da mora EU nemudoma razpravljati z drugimi večjimi državami trga, tudi in ne zgolj z ZDA, Japonsko in Kitajsko, kako medsebojno sodelovati in čim prej razviti mednarodne pravne instrumente za zaustavitev, pregon in kaznovanje trgovanja z ribami iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije in v okviru sistema Združenih narodov; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je idejo odgovornosti države trga treba razviti v sredstvo za odpravo trgov za ribiške proizvode iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; meni, da mora EU nemudoma razpravljati z drugimi večjimi državami trga, tudi in ne zgolj z ZDA, Japonsko in Kitajsko, kako medsebojno sodelovati in čim prej razviti mednarodne pravne instrumente za zaustavitev, pregon in kaznovanje trgovanja z ribami iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije in v okviru sistema Združenih narodov;

| 49. | poudarja, da sta ohranitev in razvoj evropskega ribiškega sektorja deloma odvisna od strogega nadzora ribiških proizvodov iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, s katerimi se trguje na evropski in svetovni ravni; poudarja pomen tega sektorja za regionalno načrtovanje, varnost hrane, ohranjanje delovnih mest in virov v vodah Skupnosti; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da sta ohranitev in razvoj evropskega ribiškega sektorja deloma odvisna od strogega nadzora ribiških proizvodov iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, s katerimi se trguje na evropski in svetovni ravni; poudarja pomen tega sektorja za regionalno načrtovanje, varnost hrane, ohranjanje delovnih mest in virov v vodah Skupnosti;

| 50. | meni, da Evropska unija že ima instrumente za odvračanje od nezakonitega ribolova, in je prepričan, da bi, ker je Unija eden od največjih svetovnih trgov za ribje proizvode, odvračilni učinek nedvomno imel praktične posledice, če bi te instrumente pravilno uporabili; zato poziva, naj se izvozna potrdila Evropske unije ne podeljujejo tistim državam ali pogodbenicam, ki pri uvedbi instrumentov, kot so sistemi dokumentacije o ulovu ali ukrepi države pristanišča, ne sodelujejo z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva oziroma naj se potrdila takim državam odvzamejo; |
| --- | --- |

50.

meni, da Evropska unija že ima instrumente za odvračanje od nezakonitega ribolova, in je prepričan, da bi, ker je Unija eden od največjih svetovnih trgov za ribje proizvode, odvračilni učinek nedvomno imel praktične posledice, če bi te instrumente pravilno uporabili; zato poziva, naj se izvozna potrdila Evropske unije ne podeljujejo tistim državam ali pogodbenicam, ki pri uvedbi instrumentov, kot so sistemi dokumentacije o ulovu ali ukrepi države pristanišča, ne sodelujejo z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva oziroma naj se potrdila takim državam odvzamejo;

| 51. | poudarja, da je trgovina eno najmočnejših orožij v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; zato ponovno obžaluje neusklajenost generalnih direktoratov za pomorske zadeve in ribištvo ter za trgovino, saj si prvi zastavlja vedno več ciljev za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, medtem ko je edini cilj drugega očitno ta, da trge Skupnosti še bolj odpre za uvoz ne glede na izvor proizvodov in ne glede na to, kakšen nadzor je zajamčen, dovoljuje pa tarifne preferenciale in odstopanja od pravil o poreklu, s čimer lahko povzroči le to, da evropske trge prevzamejo flote in države, ki dokazano vsaj dopuščajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je trgovina eno najmočnejših orožij v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; zato ponovno obžaluje neusklajenost generalnih direktoratov za pomorske zadeve in ribištvo ter za trgovino, saj si prvi zastavlja vedno več ciljev za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, medtem ko je edini cilj drugega očitno ta, da trge Skupnosti še bolj odpre za uvoz ne glede na izvor proizvodov in ne glede na to, kakšen nadzor je zajamčen, dovoljuje pa tarifne preferenciale in odstopanja od pravil o poreklu, s čimer lahko povzroči le to, da evropske trge prevzamejo flote in države, ki dokazano vsaj dopuščajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov;

| 52. | v zvezi s tem meni, da je treba trgu, zlasti uvoznikom, pripisati večjo odgovornost za njihova dejanja, saj je trg verjetno najpomembnejši vzrok nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

52.

v zvezi s tem meni, da je treba trgu, zlasti uvoznikom, pripisati večjo odgovornost za njihova dejanja, saj je trg verjetno najpomembnejši vzrok nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| 53. | poudarja, da ima potrošnik vedno pravico vedeti, ali je kupljeni proizvod ulovljen na zakonit način; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da ima potrošnik vedno pravico vedeti, ali je kupljeni proizvod ulovljen na zakonit način;

| 54. | poziva tako Komisijo kot države članice, naj izboljšajo obveščanje potrošnikov o različnih načinih označevanja, npr. o sistemu okoljskega označevanja organizacije Marine Stewardship Council, saj omogočajo preglednost in potrošnikom jamčijo nakup trajnostno in zakonito ulovljenih rib; |
| --- | --- |

54.

poziva tako Komisijo kot države članice, naj izboljšajo obveščanje potrošnikov o različnih načinih označevanja, npr. o sistemu okoljskega označevanja organizacije Marine Stewardship Council, saj omogočajo preglednost in potrošnikom jamčijo nakup trajnostno in zakonito ulovljenih rib;

| 55. | izraža svojo polno podporo novim smernicam, ki jih je februarja 2011 sprejel odbor FAO za ribištvo, katerih cilj je uskladiti sistem za označevanje ribjih proizvodov v boju proti nezakonitemu ribolovu; meni, da je treba pri označevanju jasno navesti tudi komercialno in znanstveno oznako ribe, vrsto ribištva in predvsem območje izvora; |
| --- | --- |

55.

izraža svojo polno podporo novim smernicam, ki jih je februarja 2011 sprejel odbor FAO za ribištvo, katerih cilj je uskladiti sistem za označevanje ribjih proizvodov v boju proti nezakonitemu ribolovu; meni, da je treba pri označevanju jasno navesti tudi komercialno in znanstveno oznako ribe, vrsto ribištva in predvsem območje izvora;

| 56. | spodbuja Komisijo, naj nadaljuje razvoj svetovnega sistema dokumentacije o ulovu; |
| --- | --- |

56.

spodbuja Komisijo, naj nadaljuje razvoj svetovnega sistema dokumentacije o ulovu;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj in uporabo tehnologij, s katerimi bi zagotovili celovito in učinkovito sledljivost ribjih proizvodov v celotni dobavni verigi, tudi satelitski nadzor ribolova in spremljevalnih plovil ter elektronske označbe za sledenje rib, podprejo pa naj tudi vzpostavitev svetovnih zbirk podatkov o ribji DNK ter drugih genetskih zbirk podatkov, s pomočjo katerih bi opredelili ribje proizvode in njihov geografski izvor, kot je opisano v poročilu Skupnega raziskovalnega središča Komisije "Preprečevanje nezakonitih dejavnosti v ribiškem sektorju – genetika, genomika, kemija in forenzika za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in v podporo sledljivosti ribjih proizvodov"; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj in uporabo tehnologij, s katerimi bi zagotovili celovito in učinkovito sledljivost ribjih proizvodov v celotni dobavni verigi, tudi satelitski nadzor ribolova in spremljevalnih plovil ter elektronske označbe za sledenje rib, podprejo pa naj tudi vzpostavitev svetovnih zbirk podatkov o ribji DNK ter drugih genetskih zbirk podatkov, s pomočjo katerih bi opredelili ribje proizvode in njihov geografski izvor, kot je opisano v poročilu Skupnega raziskovalnega središča Komisije "Preprečevanje nezakonitih dejavnosti v ribiškem sektorju – genetika, genomika, kemija in forenzika za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in v podporo sledljivosti ribjih proizvodov";

| 58. | poziva Komisijo in Svet, naj povečata sredstva za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu na vseh ravneh; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo in Svet, naj povečata sredstva za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu na vseh ravneh;

| 59. | pozdravlja nedavno poročilo o vlogi nadnacionalnega organiziranega kriminala v ribiški industriji, ki ga je pripravil Urad ZN za droge in kriminal, ter njegovo razlago, kako organizirane kriminalne združbe širijo svoj vpliv v ribiški industriji, tudi v dejavnostih pred ribolovom (dobava plovil in posadke, polnjenje goriva itd.) in po njem (trženje, razpošiljanje); |
| --- | --- |

59.

pozdravlja nedavno poročilo o vlogi nadnacionalnega organiziranega kriminala v ribiški industriji, ki ga je pripravil Urad ZN za droge in kriminal, ter njegovo razlago, kako organizirane kriminalne združbe širijo svoj vpliv v ribiški industriji, tudi v dejavnostih pred ribolovom (dobava plovil in posadke, polnjenje goriva itd.) in po njem (trženje, razpošiljanje);

| 60. | izraža zaskrbljenost, ker se osebe, vpletene v nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ukvarjajo tudi s takimi kriminalnimi dejavnostmi, kot je izkoriščanje ljudi in trgovina z ljudmi, pranje denarja, korupcija, prikrivanje ukradenega blaga, davčna utaja in goljufije na področju carine, tak ribolov pa bi bilo treba obravnavati kot obliko organiziranega mednarodnega kriminala; poudarja, da je potreben celovitejši in bolj povezan pristop k boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

60.

izraža zaskrbljenost, ker se osebe, vpletene v nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ukvarjajo tudi s takimi kriminalnimi dejavnostmi, kot je izkoriščanje ljudi in trgovina z ljudmi, pranje denarja, korupcija, prikrivanje ukradenega blaga, davčna utaja in goljufije na področju carine, tak ribolov pa bi bilo treba obravnavati kot obliko organiziranega mednarodnega kriminala; poudarja, da je potreben celovitejši in bolj povezan pristop k boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 61. | v celoti podpira priporočila iz poročila Urada ZN za droge in kriminal, vključno s širitvijo mednarodnega sodelovanja pri raziskovanju kriminalnih dejavnosti na morju, večjo preglednostjo lastništva ribiških plovil in dejavnosti ter z odvračanjem od prodaje ribiških plovil družbam, pri katerih ni mogoče ugotoviti identitete upravičenega lastnika, kakor tudi od upravljanja plovil s strani takih družb; |
| --- | --- |

61.

v celoti podpira priporočila iz poročila Urada ZN za droge in kriminal, vključno s širitvijo mednarodnega sodelovanja pri raziskovanju kriminalnih dejavnosti na morju, večjo preglednostjo lastništva ribiških plovil in dejavnosti ter z odvračanjem od prodaje ribiških plovil družbam, pri katerih ni mogoče ugotoviti identitete upravičenega lastnika, kakor tudi od upravljanja plovil s strani takih družb;

| 62. | ugotavlja, da je Konvencija ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu med pogodbami, ki jih je ratificiralo največ držav, in da pogodbenice obvezuje k medsebojnemu sodelovanju na področju preiskav, pregona in sodnih postopkov v primerih mednarodnega organiziranega kriminala, s čimer se ustvarjajo pomembne sinergije za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da je Konvencija ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu med pogodbami, ki jih je ratificiralo največ držav, in da pogodbenice obvezuje k medsebojnemu sodelovanju na področju preiskav, pregona in sodnih postopkov v primerih mednarodnega organiziranega kriminala, s čimer se ustvarjajo pomembne sinergije za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 63. | meni, da mora postati nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov eno od prednostnih področij za Interpol, ki mora zato dobiti sredstva in preiskovalna pooblastila za nadzor nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter boj proti njemu z vidika nadnacionalnega kriminala; |
| --- | --- |

63.

meni, da mora postati nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov eno od prednostnih področij za Interpol, ki mora zato dobiti sredstva in preiskovalna pooblastila za nadzor nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter boj proti njemu z vidika nadnacionalnega kriminala;

| 64. | poziva Komisijo, naj preuči Laceyev zakon iz ZDA in presodi, ali bi lahko določene elemente tega zakona uporabili tudi v evropskem okviru, zlasti kar zadeva odgovornost za zakonitost ulovljenih rib, ki jo zakon nalaga trgovcem na drobno; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj preuči Laceyev zakon iz ZDA in presodi, ali bi lahko določene elemente tega zakona uporabili tudi v evropskem okviru, zlasti kar zadeva odgovornost za zakonitost ulovljenih rib, ki jo zakon nalaga trgovcem na drobno;

| 65. | poziva Komisijo, naj zgoraj navedena načela, kjer je to ustrezno, vključi v določbe svojih dvostranskih sporazumov o ribolovu; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj zgoraj navedena načela, kjer je to ustrezno, vključi v določbe svojih dvostranskih sporazumov o ribolovu;

| 66. | vztraja, da mora EU na prihodnjem vrhunskem srečanju o trajnostnem razvoju v Braziliji leta 2012 ob 30. obletnici konvencije ZN o pomorskem pravu predlagati prednostno obravnavo vprašanja mednarodnega upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

66.

vztraja, da mora EU na prihodnjem vrhunskem srečanju o trajnostnem razvoju v Braziliji leta 2012 ob 30. obletnici konvencije ZN o pomorskem pravu predlagati prednostno obravnavo vprašanja mednarodnega upravljanja oceanov;

| 67. | opozarja, da je boj proti nezakonitemu ribolovu na svetovni ravni bistven za globalni trajnostni razvoj ter da mora biti zato nujno in izrecno vključen v sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, zaveze trgovinske politike, cilje politike razvojnega sodelovanja in prednostne naloge zunanje politike Evropske unije; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da je boj proti nezakonitemu ribolovu na svetovni ravni bistven za globalni trajnostni razvoj ter da mora biti zato nujno in izrecno vključen v sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, zaveze trgovinske politike, cilje politike razvojnega sodelovanja in prednostne naloge zunanje politike Evropske unije;

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic, sekretariatom regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, kjer je Evropska unija pogodbenica, ter odboru FAO za ribištvo. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic, sekretariatom regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, kjer je Evropska unija pogodbenica, ter odboru FAO za ribištvo.

---

(1)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 502.

(2)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(3)  UL L 286, 29.10.2008, str. 33.

(4)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/157

---

Četrtek, 17. november 2011Iran – nedavni primeri kršitev človekovih pravic

P7_TA(2011)0517

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o Iranu – nedavni primeri kršitev človekovih pravic

2013/C 153 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, in še posebej resolucij z dne 7. septembra 2010 in 20. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, in še posebej resolucij z dne 7. septembra 2010 in 20. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice št. 16/9, s katero je bil vzpostavljen mandat posebnega poročevalca o položaju človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice št. 16/9, s katero je bil vzpostavljen mandat posebnega poročevalca o položaju človekovih pravic v Iranu,

| — | ob upoštevanju 123 priporočil, izdanih po splošnem rednem pregledu, ki ga je svet Združenih narodov za človekove pravice opravil februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 123 priporočil, izdanih po splošnem rednem pregledu, ki ga je svet Združenih narodov za človekove pravice opravil februarja 2010,

| — | ob upoštevanju imenovanja Ahmeda Šahida za posebnega poročevalca ZN o položaju človekovih pravic v Iranu, ki ga je 17. junija 2011 opravil predsednik sveta Združenih narodov za človekove pravice, in vmesnega poročila o položaju človekovih pravic v Iranu, ki ga je posebni poročevalec predložil na 66. zasedanju generalne skupščine ZN 23. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju imenovanja Ahmeda Šahida za posebnega poročevalca ZN o položaju človekovih pravic v Iranu, ki ga je 17. junija 2011 opravil predsednik sveta Združenih narodov za človekove pravice, in vmesnega poročila o položaju človekovih pravic v Iranu, ki ga je posebni poročevalec predložil na 66. zasedanju generalne skupščine ZN 23. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 15. septembra 2011 na 66. zasedanju generalne skupščine ZN o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 15. septembra 2011 na 66. zasedanju generalne skupščine ZN o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju poročila iranskega dokumentacijskega centra za človekove pravice z dne 10. junija 2011 o posilstvu kot mučilni metodi, ki jo uporabljajo organi v iranskih zaporih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iranskega dokumentacijskega centra za človekove pravice z dne 10. junija 2011 o posilstvu kot mučilni metodi, ki jo uporabljajo organi v iranskih zaporih,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo in varnostno politiko z dne 15. in 26. septembra 2011 o pridržanju odvetnice za človekove Nasrin Sotude in prijetju šest neodvisnih filmskih ustvarjalcev, ter z dne 18. oktobra 2011 o obsodbah, izrečenih filmskemu ustvarjalcu Džafarju Panahiju in igralki Marzije Vafamehr, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo in varnostno politiko z dne 15. in 26. septembra 2011 o pridržanju odvetnice za človekove Nasrin Sotude in prijetju šest neodvisnih filmskih ustvarjalcev, ter z dne 18. oktobra 2011 o obsodbah, izrečenih filmskemu ustvarjalcu Džafarju Panahiju in igralki Marzije Vafamehr,

| — | ob upoštevanju stopnjevanja omejevalnih ukrepov EU na dan 10. oktobra 2011 kot odgovor na resne kršitve človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stopnjevanja omejevalnih ukrepov EU na dan 10. oktobra 2011 kot odgovor na resne kršitve človekovih pravic v Iranu,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 in št. 63/168 z dne 18. decembra 2008 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 in št. 63/168 z dne 18. decembra 2008 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, katerih podpisnica je Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, katerih podpisnica je Iran,

| — | ob upoštevanju ustave Islamske republike Iran, zlasti členov 23–27 in 32–35, ki določajo pravico do svobodnega izražanja, zborovanja in združevanja ter pravico do izkazovanja verske pripadnosti, pa tudi temeljne pravice obtoženih in pridržanih oseb; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Islamske republike Iran, zlasti členov 23–27 in 32–35, ki določajo pravico do svobodnega izražanja, zborovanja in združevanja ter pravico do izkazovanja verske pripadnosti, pa tudi temeljne pravice obtoženih in pridržanih oseb;

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je za trenutni položaj človekovih pravic v Iranu značilen stalen vzorec sistematičnih kršitev temeljnih pravic; ker zagovorniki človekovih pravic (zlasti aktivisti za pravice žensk, otrok in manjšin), novinarji, blogerji, umetniki, študentski voditelji, odvetniki, sindikalisti in okoljevarstveniki še naprej živijo pod velikim pritiskom in ob stalni grožnji, da bodo prijeti; |
| --- | --- |

A.

ker je za trenutni položaj človekovih pravic v Iranu značilen stalen vzorec sistematičnih kršitev temeljnih pravic; ker zagovorniki človekovih pravic (zlasti aktivisti za pravice žensk, otrok in manjšin), novinarji, blogerji, umetniki, študentski voditelji, odvetniki, sindikalisti in okoljevarstveniki še naprej živijo pod velikim pritiskom in ob stalni grožnji, da bodo prijeti;

| B. | ker so najnujnejša vprašanja povezana s kopičenjem primanjkljaja na področju delovanja sodnega sistema, praksami, ki se ne razlikujejo od mučenja, krutim ali ponižujočem ravnanjem s priporniki, vključno s posilstvom, neenakim obravnavanjem žensk, preganjanjem verskih in etničnih manjšin in pomanjkanjem civilnih in političnih pravic, zlasti pa z nadlegovanjem in ustrahovanjem zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov in akterjev civilne družbe; |
| --- | --- |

B.

ker so najnujnejša vprašanja povezana s kopičenjem primanjkljaja na področju delovanja sodnega sistema, praksami, ki se ne razlikujejo od mučenja, krutim ali ponižujočem ravnanjem s priporniki, vključno s posilstvom, neenakim obravnavanjem žensk, preganjanjem verskih in etničnih manjšin in pomanjkanjem civilnih in političnih pravic, zlasti pa z nadlegovanjem in ustrahovanjem zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov in akterjev civilne družbe;

| C. | ker je število usmrtitev v Iranu v prvi polovici leta 2011 to državo uvrstilo na vodilno mesto glede uporabe smrtne kazni na prebivalca, v nasprotju s svetovnim trendom, ki si prizadeva za odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

C.

ker je število usmrtitev v Iranu v prvi polovici leta 2011 to državo uvrstilo na vodilno mesto glede uporabe smrtne kazni na prebivalca, v nasprotju s svetovnim trendom, ki si prizadeva za odpravo smrtne kazni;

| D. | ker je v državi kljub temu, da je podpisnica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in da uradno prepoveduje usmrtitev oseb, mlajših od 18 let, glede na različna poročila usmrčenih več mladoletnih prestopnikov kot kjerkoli drugje na svetu; |
| --- | --- |

D.

ker je v državi kljub temu, da je podpisnica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in da uradno prepoveduje usmrtitev oseb, mlajših od 18 let, glede na različna poročila usmrčenih več mladoletnih prestopnikov kot kjerkoli drugje na svetu;

| E. | ker iranske oblasti do sedaj niso izpolnile svojih obveznosti pri Združenih narodih in ker so zavrnile sodelovanje s posebnim poročevalcem; ker sta bila v vmesnem poročilu omenjena vzorec sistematičnih kršitev in stopnjevanje kampanje zlorab; izraža strah pred vse večjo uporabo smrtne kazni za manjša kazniva dejanja, brez ustreznega sodnega postopka, in navaja, da je bilo doslej v letu 2011 vsaj 200 uradnih usmrtitev, 146 usmrtitev pa je bilo na skrivaj izvedenih v mestu Mašad na vzhodu države, v letu 2010 pa naj bi bilo na skrivaj usmrčenih več kot 300 ljudi; |
| --- | --- |

E.

ker iranske oblasti do sedaj niso izpolnile svojih obveznosti pri Združenih narodih in ker so zavrnile sodelovanje s posebnim poročevalcem; ker sta bila v vmesnem poročilu omenjena vzorec sistematičnih kršitev in stopnjevanje kampanje zlorab; izraža strah pred vse večjo uporabo smrtne kazni za manjša kazniva dejanja, brez ustreznega sodnega postopka, in navaja, da je bilo doslej v letu 2011 vsaj 200 uradnih usmrtitev, 146 usmrtitev pa je bilo na skrivaj izvedenih v mestu Mašad na vzhodu države, v letu 2010 pa naj bi bilo na skrivaj usmrčenih več kot 300 ljudi;

| F. | ker prijemajo, zaslišujejo in nadlegujejo sorodnike Irancev, ki so v sodnem postopku ali v zaporu, tudi zunaj Irana in v EU; ker so tisoči Irancev zapustili svojo državo in poiskali zatočišče v sosednjih državah; |
| --- | --- |

F.

ker prijemajo, zaslišujejo in nadlegujejo sorodnike Irancev, ki so v sodnem postopku ali v zaporu, tudi zunaj Irana in v EU; ker so tisoči Irancev zapustili svojo državo in poiskali zatočišče v sosednjih državah;

| G. | ker sta bila voditelja opozicije Mir-Husein Musavi in Mehdi Karubi nezakonito pridržana v hišnem priporu, 14. februarja 2011 pa samovoljno pregnana; ker so ti voditelji skupaj s svojimi politično aktivnimi soprogami v nekaterih obdobjih postali žrtev prisilnih izginotij v neznane lokacije, pri čemer so pretrgali vse vezi s prijatelji in družinami, v teh obdobjih pa jim je tudi resno pretilo mučenje; |
| --- | --- |

G.

ker sta bila voditelja opozicije Mir-Husein Musavi in Mehdi Karubi nezakonito pridržana v hišnem priporu, 14. februarja 2011 pa samovoljno pregnana; ker so ti voditelji skupaj s svojimi politično aktivnimi soprogami v nekaterih obdobjih postali žrtev prisilnih izginotij v neznane lokacije, pri čemer so pretrgali vse vezi s prijatelji in družinami, v teh obdobjih pa jim je tudi resno pretilo mučenje;

| H. | ker je bilo v februarju in marcu 2011 na stotine ljudi prijetih, vsaj tri osebe pa so umrle med uličnim pohodom tisočih protestnikov v podporo demokratičnemu gibanju v sosednjih arabskih državah in proti pridržanju voditeljev opozicije Mir-Huseina Musavija in Mehdija Karubija; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo v februarju in marcu 2011 na stotine ljudi prijetih, vsaj tri osebe pa so umrle med uličnim pohodom tisočih protestnikov v podporo demokratičnemu gibanju v sosednjih arabskih državah in proti pridržanju voditeljev opozicije Mir-Huseina Musavija in Mehdija Karubija;

| I. | ker so v aprilu varnostne enote ubile več deset protestnikov, ki so bili povečini arabske narodnosti, v jugozahodni provinci Kuzestan pa prijele na desetine oseb; ker je bilo prav tako na desetine oseb prijetih in poškodovanih med okoljskimi protesti v provinci Zahodni Azerbajdžan, do katerih je prišlo zaradi usihanja jezera Urmija; |
| --- | --- |

I.

ker so v aprilu varnostne enote ubile več deset protestnikov, ki so bili povečini arabske narodnosti, v jugozahodni provinci Kuzestan pa prijele na desetine oseb; ker je bilo prav tako na desetine oseb prijetih in poškodovanih med okoljskimi protesti v provinci Zahodni Azerbajdžan, do katerih je prišlo zaradi usihanja jezera Urmija;

| J. | ker se stopnjuje pritisk na verske manjšine, zlasti na bahajsko manjšino, konvertite in disidentske šiitske humaniste; ker bahajci kljub temu, da so ena od največjih nemuslimanskih verskih manjšin, trpijo zaradi hude diskriminacije, vključno s prepovedjo šolanja, in ker sodni postopki proti sedmim zaprtim voditeljem še vedno trajajo, več kot 100 pripadnikov skupnosti pa ostaja v priporu; ker je bilo po nekaterih poročilih v prvi polovici leta 2011 prijetih vsaj 207 kristjanov; ker se sunitski muslimani srečujejo z diskriminacijo v zakonodaji in v praksi ter ne smejo v celoti uveljavljati svoje pravice do izkazovanja verske pripadnosti; ker se ob podpori države še nadaljuje kampanja za očrnjenje (šiitske) sufijske bratovščine Nematulahi, pri čemer se vse vrste misticizma označuje za satanske ter preganja sufijske vernike, najbolj kričeč primer tega pa je oboroženi napad v Kavarju septembra 2011, v katerem je bila ena oseba ubita, več pa resno poškodovanih; |
| --- | --- |

J.

ker se stopnjuje pritisk na verske manjšine, zlasti na bahajsko manjšino, konvertite in disidentske šiitske humaniste; ker bahajci kljub temu, da so ena od največjih nemuslimanskih verskih manjšin, trpijo zaradi hude diskriminacije, vključno s prepovedjo šolanja, in ker sodni postopki proti sedmim zaprtim voditeljem še vedno trajajo, več kot 100 pripadnikov skupnosti pa ostaja v priporu; ker je bilo po nekaterih poročilih v prvi polovici leta 2011 prijetih vsaj 207 kristjanov; ker se sunitski muslimani srečujejo z diskriminacijo v zakonodaji in v praksi ter ne smejo v celoti uveljavljati svoje pravice do izkazovanja verske pripadnosti; ker se ob podpori države še nadaljuje kampanja za očrnjenje (šiitske) sufijske bratovščine Nematulahi, pri čemer se vse vrste misticizma označuje za satanske ter preganja sufijske vernike, najbolj kričeč primer tega pa je oboroženi napad v Kavarju septembra 2011, v katerem je bila ena oseba ubita, več pa resno poškodovanih;

| K. | ker so bile prijete osebe, ki so se spreobrnile iz islama, in ker si nekateri prizadevajo, da bi člen 225 osnutka kazenskega zakonika predpisoval obvezno smrtno kazen za obsojene moške odpadnike; ker protestantskemu pastorju Jusefu Nadarkhaniju še grozi preganjanje zaradi odpadništva; |
| --- | --- |

K.

ker so bile prijete osebe, ki so se spreobrnile iz islama, in ker si nekateri prizadevajo, da bi člen 225 osnutka kazenskega zakonika predpisoval obvezno smrtno kazen za obsojene moške odpadnike; ker protestantskemu pastorju Jusefu Nadarkhaniju še grozi preganjanje zaradi odpadništva;

| L. | ker imajo iranska revolucionarna garda, tajne službe in milica Basidž aktivno vlogo pri ostri in brutalni represiji v Iranu; |
| --- | --- |

L.

ker imajo iranska revolucionarna garda, tajne službe in milica Basidž aktivno vlogo pri ostri in brutalni represiji v Iranu;

| M. | ker se pripadniki lezbične, gejevske, biseksualne in transseksualne skupnosti srečujejo z nadlegovanjem, preganjanjem, krutim kaznovanjem in celo s smrtno kaznijo; ker se te osebe soočajo z diskriminacijo na podlagi njihove spolne usmerjenosti, vključno z dostopom do zaposlitve, stanovanja, izobrazbe in zdravstvenega varstva ter s socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

M.

ker se pripadniki lezbične, gejevske, biseksualne in transseksualne skupnosti srečujejo z nadlegovanjem, preganjanjem, krutim kaznovanjem in celo s smrtno kaznijo; ker se te osebe soočajo z diskriminacijo na podlagi njihove spolne usmerjenosti, vključno z dostopom do zaposlitve, stanovanja, izobrazbe in zdravstvenega varstva ter s socialno izključenostjo;

| N. | ker so bile zaporne kazni, izrečene vidnim študentskim aktivistom Bahare Hedajat, Mahdije Golru in Madžidu Tavakoliju potem, ko so bili obtoženi propagande proti režimu, podaljšane za šest mesecev; ker je 15. septembra 2011 politična aktivistka in doktorandka Somaje Tohidlu po tem, ko je odsedela enoletno zaporno kazen v zaporu Evin, prejela 50 udarcev z bičem; ker je Somaje Tohidlu že odsedela 70-dnevno zaporno kazen; ker so bile obe zaporne kazni in kazen 50 udarcev z bičem izrečene zaradi bloganja in drugih internetnih dejavnosti; ker je 9. oktobra 2011 študentski aktivist Pajman Aref, preden so ga izpustili iz zapora, prejel 74 udarcev z bičem, češ da naj bi žalil iranskega predsednika; |
| --- | --- |

N.

ker so bile zaporne kazni, izrečene vidnim študentskim aktivistom Bahare Hedajat, Mahdije Golru in Madžidu Tavakoliju potem, ko so bili obtoženi propagande proti režimu, podaljšane za šest mesecev; ker je 15. septembra 2011 politična aktivistka in doktorandka Somaje Tohidlu po tem, ko je odsedela enoletno zaporno kazen v zaporu Evin, prejela 50 udarcev z bičem; ker je Somaje Tohidlu že odsedela 70-dnevno zaporno kazen; ker so bile obe zaporne kazni in kazen 50 udarcev z bičem izrečene zaradi bloganja in drugih internetnih dejavnosti; ker je 9. oktobra 2011 študentski aktivist Pajman Aref, preden so ga izpustili iz zapora, prejel 74 udarcev z bičem, češ da naj bi žalil iranskega predsednika;

| O. | ker je bila znanemu iranskemu filmskemu ustvarjalcu Džafarju Panahiju izrečena šestletna zaporna kazen, ki je bila po pritožbi potrjena; ker sta bili znani igralki Marzije Vafamehr zaradi nastopanja v filmu, ki je opisoval težke razmere, v katerih delujejo iranski umetniki, izrečeni enoletna zaporna kazen in kazen 90 udarcev z bičem; ker so 17. septembra 2011 iranski organi pridržali šest neodvisnih ustvarjalcev dokumentarnih filmov, Mohsena Šahrnazdarja, Hadija Afarideha, Katajuna Šahabija, Naserja Safariana, Šahnama Bazdarja in Mojtabo Mir Tahmaseba, ter jih obtožili, da delajo za iransko podružnico BBC in da vohunijo za omenjeno poročevalsko hišo; |
| --- | --- |

O.

ker je bila znanemu iranskemu filmskemu ustvarjalcu Džafarju Panahiju izrečena šestletna zaporna kazen, ki je bila po pritožbi potrjena; ker sta bili znani igralki Marzije Vafamehr zaradi nastopanja v filmu, ki je opisoval težke razmere, v katerih delujejo iranski umetniki, izrečeni enoletna zaporna kazen in kazen 90 udarcev z bičem; ker so 17. septembra 2011 iranski organi pridržali šest neodvisnih ustvarjalcev dokumentarnih filmov, Mohsena Šahrnazdarja, Hadija Afarideha, Katajuna Šahabija, Naserja Safariana, Šahnama Bazdarja in Mojtabo Mir Tahmaseba, ter jih obtožili, da delajo za iransko podružnico BBC in da vohunijo za omenjeno poročevalsko hišo;

| P. | ker je bilo od leta 2009 prijetih na desetine odvetnikov, ker so opravljali svoj poklic, vključno z Nasrin Sotude, Mohamadom Seifzadehom, Hutanom Kijanom in Abdolfatahom Soltanijem; ker je bila Nobelova nagrajenka Širin Ebadi dejansko prisiljena oditi v izgnanstvo po tem, ko so oblasti zaprle njen center za zagovornike človekovih pravic, in ker se odvetniki, ki branijo politične pripornike in zapornike vesti, soočajo z vse večjim osebnim tveganjem; |
| --- | --- |

P.

ker je bilo od leta 2009 prijetih na desetine odvetnikov, ker so opravljali svoj poklic, vključno z Nasrin Sotude, Mohamadom Seifzadehom, Hutanom Kijanom in Abdolfatahom Soltanijem; ker je bila Nobelova nagrajenka Širin Ebadi dejansko prisiljena oditi v izgnanstvo po tem, ko so oblasti zaprle njen center za zagovornike človekovih pravic, in ker se odvetniki, ki branijo politične pripornike in zapornike vesti, soočajo z vse večjim osebnim tveganjem;

| Q. | ker so iranske oblasti napovedale, da si prizadevajo ustvariti splet, ki bi bil vzporeden odprtemu svetovnemu spletu in ga nekoč nadomestil; ta splet bi spoštoval načela islama in bil "halal"; ker bi tak splet iranskim oblastem dejansko omogočil popoln nadzor nad vsem spletnim prometom in vsebinami, pri tem pa resno kršil svobodo izražanja in omejil dostop do informacijskih in komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

Q.

ker so iranske oblasti napovedale, da si prizadevajo ustvariti splet, ki bi bil vzporeden odprtemu svetovnemu spletu in ga nekoč nadomestil; ta splet bi spoštoval načela islama in bil "halal"; ker bi tak splet iranskim oblastem dejansko omogočil popoln nadzor nad vsem spletnim prometom in vsebinami, pri tem pa resno kršil svobodo izražanja in omejil dostop do informacijskih in komunikacijskih omrežij;

| R. | ker se je veliko poročalo, da so družbe s sedežem v EU iranskim oblastem zagotavljale tehnično pomoč in tehnologije po naročilu, te pa so bile nato uporabljene za spletno iskanje zagovornikov človekovih pravic ter aktivistov in njihovo sledenje ter služile kot orodje za kršenje človekovih pravic; |
| --- | --- |

R.

ker se je veliko poročalo, da so družbe s sedežem v EU iranskim oblastem zagotavljale tehnično pomoč in tehnologije po naročilu, te pa so bile nato uporabljene za spletno iskanje zagovornikov človekovih pravic ter aktivistov in njihovo sledenje ter služile kot orodje za kršenje človekovih pravic;

| 1. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi nenehnega slabšanja stanja človekovih pravic v Iranu, vse večjega števila političnih zapornikov, nenehnih in številnih usmrtitev, tudi mladoletnikov, razširjenega mučenja, nepoštenega sojenja, izredno visokih varščin ter hudega omejevanja svobode obveščanja, izražanja, zbiranja, prepričanja, izobraževanja in gibanja; |
| --- | --- |

1.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi nenehnega slabšanja stanja človekovih pravic v Iranu, vse večjega števila političnih zapornikov, nenehnih in številnih usmrtitev, tudi mladoletnikov, razširjenega mučenja, nepoštenega sojenja, izredno visokih varščin ter hudega omejevanja svobode obveščanja, izražanja, zbiranja, prepričanja, izobraževanja in gibanja;

| 2. | izreka priznanje vsem Irancem, ki se borijo za zaščito temeljnih svoboščin, človekovih pravic in demokratičnih načel ter želijo živeti v družbi brez zatiranja in zastraševanja; |
| --- | --- |

2.

izreka priznanje vsem Irancem, ki se borijo za zaščito temeljnih svoboščin, človekovih pravic in demokratičnih načel ter želijo živeti v družbi brez zatiranja in zastraševanja;

| 3. | močno obsoja uporabo smrtne kazni v Iranu ter v skladu z resolucijama 62/149 in 63/138 generalne skupščine Združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij za usmrtitve; |
| --- | --- |

3.

močno obsoja uporabo smrtne kazni v Iranu ter v skladu z resolucijama 62/149 in 63/138 generalne skupščine Združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij za usmrtitve;

| 4. | poziva k spremembi iranskega kazenskega zakonika, da bo sodnim in upravnim organom prepovedoval uporabo telesnega kaznovanja; opozarja, da tako kaznovanje, ki sodi med mučenje, ni v skladu s členom 7 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; močno obsoja bičanje študentskih aktivistov Somayeha Tohidlouja in Paymana Arefa; |
| --- | --- |

4.

poziva k spremembi iranskega kazenskega zakonika, da bo sodnim in upravnim organom prepovedoval uporabo telesnega kaznovanja; opozarja, da tako kaznovanje, ki sodi med mučenje, ni v skladu s členom 7 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; močno obsoja bičanje študentskih aktivistov Somayeha Tohidlouja in Paymana Arefa;

| 5. | je pripravljen podpreti dodatne sankcije za posameznike, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic; poziva EU in države članice, ki so stalne članice varnostnega sveta Združenih narodov, naj predlagajo preiskavo o tem, ali zločini, ki so jih zagrešile iranske oblasti, sodijo med zločine proti človeštvu; |
| --- | --- |

5.

je pripravljen podpreti dodatne sankcije za posameznike, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic; poziva EU in države članice, ki so stalne članice varnostnega sveta Združenih narodov, naj predlagajo preiskavo o tem, ali zločini, ki so jih zagrešile iranske oblasti, sodijo med zločine proti človeštvu;

| 6. | poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike, tudi politična voditelja Mir-Huseina Mousavija in Mehdija Karroubija, odvetnika s področja človekovih pravic Nasrina Sotudeha in Abdolfattaha Soltanija, študentske aktiviste Bahareha Hedayata, Abdollaha Momenija, Mahdieha Golrooja, in Majida Tavakolija, novinarja Abdolrezo Tajika, pastorja Yousefa Nadarkhanija, filmska ustvarjalca Jafara Panahija in Mohammada Rasoulofa ter vse ostale ljudi, navedene v poročilu posebnega poročevalca Združenih narodov Ahmeda Shaheeda stanju človekovih pravic v Iranu; |
| --- | --- |

6.

poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike, tudi politična voditelja Mir-Huseina Mousavija in Mehdija Karroubija, odvetnika s področja človekovih pravic Nasrina Sotudeha in Abdolfattaha Soltanija, študentske aktiviste Bahareha Hedayata, Abdollaha Momenija, Mahdieha Golrooja, in Majida Tavakolija, novinarja Abdolrezo Tajika, pastorja Yousefa Nadarkhanija, filmska ustvarjalca Jafara Panahija in Mohammada Rasoulofa ter vse ostale ljudi, navedene v poročilu posebnega poročevalca Združenih narodov Ahmeda Shaheeda stanju človekovih pravic v Iranu;

| 7. | globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka v Iranu, pa tudi ustrezno strokovno usposabljanje vseh, ki so vanj vključeni, ter poziva iranske oblasti, naj zagotovijo pravičen in odprt postopek; |
| --- | --- |

7.

globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka v Iranu, pa tudi ustrezno strokovno usposabljanje vseh, ki so vanj vključeni, ter poziva iranske oblasti, naj zagotovijo pravičen in odprt postopek;

| 8. | poziva iransko vlado, naj posebnemu poročevalcu Združenih narodov Ahmedu Šahedu nemudoma dovoli vstop v Iran, da bi poročal o sedanji krizi na področju človekovih pravic; ugotavlja, da vlada s tem, ko nikakor noče sodelovati pri nalogi posebnega poročevalca in mu vztrajno ne dovoli vstopa v državo, kaže, da ne namerava sprejeti pomembnejših ukrepov za izboljšanje stanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

poziva iransko vlado, naj posebnemu poročevalcu Združenih narodov Ahmedu Šahedu nemudoma dovoli vstop v Iran, da bi poročal o sedanji krizi na področju človekovih pravic; ugotavlja, da vlada s tem, ko nikakor noče sodelovati pri nalogi posebnega poročevalca in mu vztrajno ne dovoli vstopa v državo, kaže, da ne namerava sprejeti pomembnejših ukrepov za izboljšanje stanja človekovih pravic;

| 9. | poziva iranske oblasti, naj pokažejo, da so trdno odločene sodelovati z mednarodno skupnostjo pri izboljšanju stanja človekovih pravic v Iranu, ter poziva iransko vlado, naj izpolni svoje obveznosti, tako po mednarodnem pravu kot po mednarodnih konvencijah, ki jih je podpisala; poudarja pomen svobodnih in pravičnih volitev; |
| --- | --- |

9.

poziva iranske oblasti, naj pokažejo, da so trdno odločene sodelovati z mednarodno skupnostjo pri izboljšanju stanja človekovih pravic v Iranu, ter poziva iransko vlado, naj izpolni svoje obveznosti, tako po mednarodnem pravu kot po mednarodnih konvencijah, ki jih je podpisala; poudarja pomen svobodnih in pravičnih volitev;

| 10. | poziva iranske oblasti, naj iz zapora nemudoma izpustijo člane iranske umetniške skupnosti in naj to skupnost prenehajo preganjati z odvzemanjem prostosti ali drugimi oblikami nadlegovanja; ugotavlja, da tako ravnanje ni skladno z mednarodnimi načeli o človekovih pravicah, ki jih je Iran prostovoljno podpisal; poudarja, da je pravica do svobodnega izražanja prek umetnosti in pisanja zapisana v členu 19 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Iran podpisal; |
| --- | --- |

10.

poziva iranske oblasti, naj iz zapora nemudoma izpustijo člane iranske umetniške skupnosti in naj to skupnost prenehajo preganjati z odvzemanjem prostosti ali drugimi oblikami nadlegovanja; ugotavlja, da tako ravnanje ni skladno z mednarodnimi načeli o človekovih pravicah, ki jih je Iran prostovoljno podpisal; poudarja, da je pravica do svobodnega izražanja prek umetnosti in pisanja zapisana v členu 19 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Iran podpisal;

| 11. | poziva Iran, naj sprejme ukrepe, ki bodo v celoti zagotovili spoštovanje pravice do svobode vere ali prepričanja, tudi z zakonodajo in prakso, ki bo popolnoma skladna s členom 18 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter poudarja, da je treba zato vsem brezpogojno in v celoti zagotoviti pravico, da izberejo drugo vero, če se tako odločijo; |
| --- | --- |

11.

poziva Iran, naj sprejme ukrepe, ki bodo v celoti zagotovili spoštovanje pravice do svobode vere ali prepričanja, tudi z zakonodajo in prakso, ki bo popolnoma skladna s členom 18 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter poudarja, da je treba zato vsem brezpogojno in v celoti zagotoviti pravico, da izberejo drugo vero, če se tako odločijo;

| 12. | poziva Iran, naj nemudoma sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo člani bahajske skupnosti na vseh področjih zaščiteni pred diskriminacijo, da bodo kršitve njihovih pravic nemudoma raziskane, da bodo krivci kazensko preganjani in da bodo članom te skupnosti zagotovljena učinkovita pravna sredstva; |
| --- | --- |

12.

poziva Iran, naj nemudoma sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo člani bahajske skupnosti na vseh področjih zaščiteni pred diskriminacijo, da bodo kršitve njihovih pravic nemudoma raziskane, da bodo krivci kazensko preganjani in da bodo članom te skupnosti zagotovljena učinkovita pravna sredstva;

| 13. | obsoja Iran zaradi nezakonitega motenja storitev iranske podružnice BBC in televizijskih signalov Deutsche Welle s satelitov Hotbird in Eutelsat W3A ter poziva Eutelsat, naj preneha zagotavljati storitve iranskim državnim televizijskim postajam, dokler bo Iran uporabljal njegove storitve za blokiranje neodvisnih televizijskih programov; |
| --- | --- |

13.

obsoja Iran zaradi nezakonitega motenja storitev iranske podružnice BBC in televizijskih signalov Deutsche Welle s satelitov Hotbird in Eutelsat W3A ter poziva Eutelsat, naj preneha zagotavljati storitve iranskim državnim televizijskim postajam, dokler bo Iran uporabljal njegove storitve za blokiranje neodvisnih televizijskih programov;

| 14. | izraža zaskrbljenost zaradi uporabe (evropske) cenzure, tehnologije filtriranja in nadzora za nadzor in cenzuro pretoka informacij in komunikacij ter za izsleditev državljanov, zlasti zagovornikov človekovih pravic, kot v nedavnem primeru podjetja Creativity Software; poziva evropska podjetja, naj izpolnijo svojo družbeno odgovornost in Iranu ne dobavljajo blaga, tehnologije in storitev, ki bi lahko ogrožali državljanske in politične pravice iranskih državljanov; |
| --- | --- |

14.

izraža zaskrbljenost zaradi uporabe (evropske) cenzure, tehnologije filtriranja in nadzora za nadzor in cenzuro pretoka informacij in komunikacij ter za izsleditev državljanov, zlasti zagovornikov človekovih pravic, kot v nedavnem primeru podjetja Creativity Software; poziva evropska podjetja, naj izpolnijo svojo družbeno odgovornost in Iranu ne dobavljajo blaga, tehnologije in storitev, ki bi lahko ogrožali državljanske in politične pravice iranskih državljanov;

| 15. | poudarja, da sta dostop do informacij in sredstev obveščanja ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda), kot je 6. maja 2011 izjavil svet za človekove pravice, splošni pravici, ki sta nujni za demokracijo in svobodo izražanja ter zagotavljata preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da sta dostop do informacij in sredstev obveščanja ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda), kot je 6. maja 2011 izjavil svet za človekove pravice, splošni pravici, ki sta nujni za demokracijo in svobodo izražanja ter zagotavljata preglednost in odgovornost;

| 16. | poziva iranske oblasti, naj razveljavijo ali spremenijo vso zakonodajo, ki predpisuje diskriminacijo, preganjanje in kaznovanje ljudi zaradi njihove spolne usmerjenosti ali spola, ter naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse, ki so zaprti zaradi sporazumnih spolnih dejanj ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

16.

poziva iranske oblasti, naj razveljavijo ali spremenijo vso zakonodajo, ki predpisuje diskriminacijo, preganjanje in kaznovanje ljudi zaradi njihove spolne usmerjenosti ali spola, ter naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse, ki so zaprti zaradi sporazumnih spolnih dejanj ali spolne usmerjenosti;

| 17. | poziva države članice, naj zagotovijo varno zatočišče za iranske državljane, ki so zapustili svojo državo, na primer prek pobude za mesta zatočišča; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj zagotovijo varno zatočišče za iranske državljane, ki so zapustili svojo državo, na primer prek pobude za mesta zatočišča;

| 18. | poziva iranske oblasti, naj dovolijo mirne proteste in odpravijo številne težave, s katerimi se sooča iransko prebivalstvo; izraža veliko zaskrbljenost zaradi prihajajoče ekološke katastrofe na območju jezera Urmija in poziva k odločnim vladnim ukrepom, ki naj bi stabilizirali ekologijo na tem območju, od katerega so odvisni milijoni Irancev; |
| --- | --- |

18.

poziva iranske oblasti, naj dovolijo mirne proteste in odpravijo številne težave, s katerimi se sooča iransko prebivalstvo; izraža veliko zaskrbljenost zaradi prihajajoče ekološke katastrofe na območju jezera Urmija in poziva k odločnim vladnim ukrepom, ki naj bi stabilizirali ekologijo na tem območju, od katerega so odvisni milijoni Irancev;

| 19. | poziva predstavnike EU in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spodbujajo iranske oblasti k ponovni vzpostavitvi dialoga o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

19.

poziva predstavnike EU in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spodbujajo iranske oblasti k ponovni vzpostavitvi dialoga o človekovih pravicah;

| 20. | poziva evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotoči na državljane EU v iranskih zaporih in stori vse, da bi zagotovila njihovo dobro počutje in izpustitev; |
| --- | --- |

20.

poziva evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotoči na državljane EU v iranskih zaporih in stori vse, da bi zagotovila njihovo dobro počutje in izpustitev;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, uradu vrhovnega voditelja, predsedniku iranskega vrhovnega sodišča ter iranski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, uradu vrhovnega voditelja, predsedniku iranskega vrhovnega sodišča ter iranski vladi in parlamentu.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/162

---

Četrtek, 17. november 2011Egipt, zlasti primer blogerja Ale Abdela Fataha

P7_TA(2011)0518

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o Egiptu, zlasti primeru blogerja Ale Abdela Fataha

2013/C 153 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucij z dne 17. februarja 2011 (1) o razmerah v Egiptu in s 27. oktobra 2011 (2) o razmerah v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucij z dne 17. februarja 2011 (1) o razmerah v Egiptu in s 27. oktobra 2011 (2) o razmerah v Egiptu in Siriji, zlasti v krščanskih skupnostih,

| — | ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom in zlasti člena 2 sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom in zlasti člena 2 sporazuma,

| — | ob upoštevanju členov 10, 18 in 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10, 18 in 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 14(1) in 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14(1) in 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Egipt,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 10. oktobra 2011 o nasilju v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 10. oktobra 2011 o nasilju v Egiptu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 21. februarja 2011, kjer je visoka predstavnica poročala o sprejetih ukrepih in konkretnih predlogih za še okrepljeno ukrepanje Evropske unije pri spodbujanju in zaščiti vere in svobode prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 21. februarja 2011, kjer je visoka predstavnica poročala o sprejetih ukrepih in konkretnih predlogih za še okrepljeno ukrepanje Evropske unije pri spodbujanju in zaščiti vere in svobode prepričanja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 10. oktobra 2011 in sklepov Evropskega sveta o Egiptu z dne 23. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 10. oktobra 2011 in sklepov Evropskega sveta o Egiptu z dne 23. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju svojega letnega poročila o stanju na področju človekovih pravic po svetu, zlasti svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah po svetu za leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega letnega poročila o stanju na področju človekovih pravic po svetu, zlasti svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah po svetu za leto 2009,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je 30. oktobra 2011 vojaški tožilec zahteval zaslišanje blogerja Ale Abdela Fataha in je kasneje zahteval njegovo 15-dnevno pridržanje v priporu v prostorih posebnega zapora Bab El Khalq v Kairu z obtožbo o "nagovarjanju k nasilju nad oboroženimi silami", "napadanju vojaškega osebja in povzročanja škode nad vojaško lastnino" med nedavnimi spopadi okoli zgradbe Maspero, v katere so prerasle sprva mirne demonstracije za pravice krščanskih Koptov 9. oktobra 2011 v Kairu, ko je bilo ubitih vsaj 25 Egipčanov, več kot 300 pa je bilo ranjenih; ker je bilo v isti zadevi pred sodiščem pridržanih še 30 drugih civilistov; |
| --- | --- |

A.

ker je 30. oktobra 2011 vojaški tožilec zahteval zaslišanje blogerja Ale Abdela Fataha in je kasneje zahteval njegovo 15-dnevno pridržanje v priporu v prostorih posebnega zapora Bab El Khalq v Kairu z obtožbo o "nagovarjanju k nasilju nad oboroženimi silami", "napadanju vojaškega osebja in povzročanja škode nad vojaško lastnino" med nedavnimi spopadi okoli zgradbe Maspero, v katere so prerasle sprva mirne demonstracije za pravice krščanskih Koptov 9. oktobra 2011 v Kairu, ko je bilo ubitih vsaj 25 Egipčanov, več kot 300 pa je bilo ranjenih; ker je bilo v isti zadevi pred sodiščem pridržanih še 30 drugih civilistov;

| B. | ker je 3. novembra 2011 vojaško prizivno sodišče potrdilo 15-dnevni pripor Ale Abdela Fataha, nakar je bil prepeljan v zapor Tora, 13. novembra pa je bil njegov pripor podaljšan za dodatnih 15 dni v pričakovanju nadaljnje preiskave; |
| --- | --- |

B.

ker je 3. novembra 2011 vojaško prizivno sodišče potrdilo 15-dnevni pripor Ale Abdela Fataha, nakar je bil prepeljan v zapor Tora, 13. novembra pa je bil njegov pripor podaljšan za dodatnih 15 dni v pričakovanju nadaljnje preiskave;

| C. | ker Ala Abdel Fatah ni želel odgovarjati na vprašanja vojaškega sodišča glede omenjenih dogodkov in je izjavil, da bo odgovarjal le pred nepristranskim civilnim sodiščem, saj meni, da vojaško sodišče ni ne legitimno ne prostojno za zaslišanje civilistov; |
| --- | --- |

C.

ker Ala Abdel Fatah ni želel odgovarjati na vprašanja vojaškega sodišča glede omenjenih dogodkov in je izjavil, da bo odgovarjal le pred nepristranskim civilnim sodiščem, saj meni, da vojaško sodišče ni ne legitimno ne prostojno za zaslišanje civilistov;

| D. | ker mora imeti vsakdo pravico do pravične in javne obravnave pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem, ustanovljenim po zakonu; |
| --- | --- |

D.

ker mora imeti vsakdo pravico do pravične in javne obravnave pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem, ustanovljenim po zakonu;

| E. | ker je Ala Abdel Fatah že pod Mubarakovim režimom leta 2006 prestal 45-dnevno zaporno kazen zaradi sodelovanja v protestih v podporo neodvisnemu sodstvu; |
| --- | --- |

E.

ker je Ala Abdel Fatah že pod Mubarakovim režimom leta 2006 prestal 45-dnevno zaporno kazen zaradi sodelovanja v protestih v podporo neodvisnemu sodstvu;

| F. | ker zaprti bloger Majkel Nabil Sanad še naprej gladovno stavka in je v kritičnem stanju; ker je 11. oktobra 2011 vojaško prizivno sodišče odločilo, da razveljavi obsodbo na triletno zaporno kazen, in je zahtevalo ponovno sojenje; ker je bilo na drugi obravnavi v tem novem postopku 1. novembra 2011 sojenje preloženo na 13. november 2011 in je bilo tega dne še enkrat preloženo na 27. november 2011, ker ponovno ni želel sodelovati z vojaškim sodiščem, saj nasprotuje temu, da civilistom sodijo vojaška sodišča; |
| --- | --- |

F.

ker zaprti bloger Majkel Nabil Sanad še naprej gladovno stavka in je v kritičnem stanju; ker je 11. oktobra 2011 vojaško prizivno sodišče odločilo, da razveljavi obsodbo na triletno zaporno kazen, in je zahtevalo ponovno sojenje; ker je bilo na drugi obravnavi v tem novem postopku 1. novembra 2011 sojenje preloženo na 13. november 2011 in je bilo tega dne še enkrat preloženo na 27. november 2011, ker ponovno ni želel sodelovati z vojaškim sodiščem, saj nasprotuje temu, da civilistom sodijo vojaška sodišča;

| G. | ker Egipt preživlja kritično obdobje v demokratičnem prehodu in se v tem procesu sooča z velikim izzivi in težavami; |
| --- | --- |

G.

ker Egipt preživlja kritično obdobje v demokratičnem prehodu in se v tem procesu sooča z velikim izzivi in težavami;

| H. | ker so socialni mediji odigrali pomembno vlogo v dogodkih arabske pomladi, vključno z Egiptom; ker so blogerji, novinarji in zagovorniki človekovih pravic v Egiptu še vedno tarče nadlegovanja in ustrahovanja; |
| --- | --- |

H.

ker so socialni mediji odigrali pomembno vlogo v dogodkih arabske pomladi, vključno z Egiptom; ker so blogerji, novinarji in zagovorniki človekovih pravic v Egiptu še vedno tarče nadlegovanja in ustrahovanja;

| I. | ker organizacije za človekove pravice poročajo o več kot 12 000 civilistih, ki so jim od marca 2011 v Egiptu sodili pred vojaškimi sodišči; ker civilistom, ki jim je prostost odvzeta po zakonu o izrednem stanju, še vedno sodijo tamkajšnja vojaška sodišča, kar ni v skladu z minimalnimi standardi poštenega sojenja in pravice do obrambe; ker velika večina egiptovskih nevladnih organizacij s področja človekovih pravic, odvetniških združenj in političnih osebnosti iz vseh političnih skupin vztraja, da morajo civilistom soditi civilna sodišča in jim tako zagotoviti primeren proces; |
| --- | --- |

I.

ker organizacije za človekove pravice poročajo o več kot 12 000 civilistih, ki so jim od marca 2011 v Egiptu sodili pred vojaškimi sodišči; ker civilistom, ki jim je prostost odvzeta po zakonu o izrednem stanju, še vedno sodijo tamkajšnja vojaška sodišča, kar ni v skladu z minimalnimi standardi poštenega sojenja in pravice do obrambe; ker velika večina egiptovskih nevladnih organizacij s področja človekovih pravic, odvetniških združenj in političnih osebnosti iz vseh političnih skupin vztraja, da morajo civilistom soditi civilna sodišča in jim tako zagotoviti primeren proces;

| J. | ker Evropska unija vztrajno izraža svojo zavezanost svobodi izražanja, svobodi misli, svobodi vesti in svobodi vere, in ker poudarja, da je naloga vlad držav po vsem svetu, da te svoboščine zagotovijo; |
| --- | --- |

J.

ker Evropska unija vztrajno izraža svojo zavezanost svobodi izražanja, svobodi misli, svobodi vesti in svobodi vere, in ker poudarja, da je naloga vlad držav po vsem svetu, da te svoboščine zagotovijo;

| 1. | poziva egiptovske oblasti, naj takoj izpustijo Alo Abdela Fataha, ki je v zaporu, ker se ne želi zagovarjati pred vojaškim sodiščem v zvezi z dogodki 9. oktobra 2011, saj po njegovem mnenju to sodišče ni nepristransko in legitimno; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da blogerji, novinarji ali zagovorniki človekovih pravic ne bodo neposredna ali posredna tarča nadlegovanja in ustrahovanja v državi; |
| --- | --- |

1.

poziva egiptovske oblasti, naj takoj izpustijo Alo Abdela Fataha, ki je v zaporu, ker se ne želi zagovarjati pred vojaškim sodiščem v zvezi z dogodki 9. oktobra 2011, saj po njegovem mnenju to sodišče ni nepristransko in legitimno; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da blogerji, novinarji ali zagovorniki človekovih pravic ne bodo neposredna ali posredna tarča nadlegovanja in ustrahovanja v državi;

| 2. | močno obsoja sodniško nadlegovanje Ale Abdela Fataha s strani vojaških sodnih organov; ponavlja svoj poziv vrhovnemu svetu oboroženih sil Egipta, naj brez odlašanja odpravi zakon o izrednem stanju in konča vojaška sojenja civilistom, ter naj takoj izpusti vse zapornike zaradi ugovora vesti in politične zapornike, ki jih zadržujejo vojaška sodišča; poudarja, da vojaška sodišča ne bi smela preganjati civilistov, saj ne izpolnjujejo temeljnih standardov primernega procesa; |
| --- | --- |

2.

močno obsoja sodniško nadlegovanje Ale Abdela Fataha s strani vojaških sodnih organov; ponavlja svoj poziv vrhovnemu svetu oboroženih sil Egipta, naj brez odlašanja odpravi zakon o izrednem stanju in konča vojaška sojenja civilistom, ter naj takoj izpusti vse zapornike zaradi ugovora vesti in politične zapornike, ki jih zadržujejo vojaška sodišča; poudarja, da vojaška sodišča ne bi smela preganjati civilistov, saj ne izpolnjujejo temeljnih standardov primernega procesa;

| 3. | poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo nepristranska sodišča, kot to navaja 10. člen Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948: "Vsakdo je pri odločanju o njegovih pravicah in dolžnostih in v primeru kakršnekoli kazenske obtožbe zoper njega upravičen ob polni enakosti do pravičnega in javnega obravnavanja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem"; |
| --- | --- |

3.

poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo nepristranska sodišča, kot to navaja 10. člen Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948: "Vsakdo je pri odločanju o njegovih pravicah in dolžnostih in v primeru kakršnekoli kazenske obtožbe zoper njega upravičen ob polni enakosti do pravičnega in javnega obravnavanja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem";

| 4. | ponovno poziva k neodvisni, natančni in pregledni preiskavi spopadov okoli zgradbe Maspero, v katere so 9. oktobra 2011 v Kairu prerasle sprva mirne demonstracije za pravice krščanskih Koptov; meni, da bi moralo preiskavo opraviti neodvisno in nepristransko civilno sodstvo, da bi za svoja dejanja odgovarjali vsi odgovorni, ter ponovno izraža sožalje žrtvam in njihovim svojcem; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo različne preiskave potekale neodvisno in nepristransko, kar naj omogočijo z ustreznim nadzorom; |
| --- | --- |

4.

ponovno poziva k neodvisni, natančni in pregledni preiskavi spopadov okoli zgradbe Maspero, v katere so 9. oktobra 2011 v Kairu prerasle sprva mirne demonstracije za pravice krščanskih Koptov; meni, da bi moralo preiskavo opraviti neodvisno in nepristransko civilno sodstvo, da bi za svoja dejanja odgovarjali vsi odgovorni, ter ponovno izraža sožalje žrtvam in njihovim svojcem; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo različne preiskave potekale neodvisno in nepristransko, kar naj omogočijo z ustreznim nadzorom;

| 5. | ponovno izraža svojo solidarnost z egiptovskim ljudstvom v tem kritičnem obdobju demokratičnega prehoda v državi in še naprej podpira njegove legitimne demokratične težnje; egiptovske oblasti poziva, naj zagotovijo polno spoštovanje vseh temeljnih pravic, vključno s svobodo misli, svobodo vesti in svobodo vere, svobodo izražanja in interneta, svobodo mirnega zbiranja in svobodo združevanja; |
| --- | --- |

5.

ponovno izraža svojo solidarnost z egiptovskim ljudstvom v tem kritičnem obdobju demokratičnega prehoda v državi in še naprej podpira njegove legitimne demokratične težnje; egiptovske oblasti poziva, naj zagotovijo polno spoštovanje vseh temeljnih pravic, vključno s svobodo misli, svobodo vesti in svobodo vere, svobodo izražanja in interneta, svobodo mirnega zbiranja in svobodo združevanja;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi Arabske republike Egipt. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi Arabske republike Egipt.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0064.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/165

---

Četrtek, 17. november 2011Potreba po dostopnih storitvah v sili na številki 112

P7_TA(2011)0519

Izjava Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o potrebi po dostopnih storitvah v sili na številki 112

2013/C 153 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju enotne evropske telefonske številke 112 za klic v sili za Evropsko unijo, uvedene s Sklepom Sveta 91/396/EGS z dne 29. julija 1991 in potrjene z Direktivo 98/10/ES o uporabi sistema zagotavljanja odprtosti omrežij (ONP) za govorno telefonijo in o univerzalni storitvi za telekomunikacije v konkurenčnem okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enotne evropske telefonske številke 112 za klic v sili za Evropsko unijo, uvedene s Sklepom Sveta 91/396/EGS z dne 29. julija 1991 in potrjene z Direktivo 98/10/ES o uporabi sistema zagotavljanja odprtosti omrežij (ONP) za govorno telefonijo in o univerzalni storitvi za telekomunikacije v konkurenčnem okolju,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker so storitve EU v sili večinoma še vedno dostopne samo z uporabo glasu, zaradi česar več milijonov državljanov, kot so gluhi, naglušni in nemi ne more uporabljati storitve za reševanje življenja, kar velja tudi za razmere, ko je pri klicu potrebna diskretnost, |
| --- | --- |

A.

ker so storitve EU v sili večinoma še vedno dostopne samo z uporabo glasu, zaradi česar več milijonov državljanov, kot so gluhi, naglušni in nemi ne more uporabljati storitve za reševanje življenja, kar velja tudi za razmere, ko je pri klicu potrebna diskretnost,

| B. | ker je Evropska unija ratificirala Konvencijo ZN o pravicah invalidov ter sprejela strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 in digitalno agendo, s katero spodbuja načelo univerzalnega oblikovanja, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija ratificirala Konvencijo ZN o pravicah invalidov ter sprejela strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 in digitalno agendo, s katero spodbuja načelo univerzalnega oblikovanja,

| 1. | poziva Komisijo, naj predloži zakonodajne predloge in predloge standardizacije, da bi vsem državljanom omogočili dostop do vseh storitev na številki 112, in naj pri tem da prednost znakovnemu jeziku, in sicer z uporabo video tehnologij in na besedilu osnovanih storitev, da bi zagotovila vključitev gluhih, naglušnih in nemih uporabnikov; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj predloži zakonodajne predloge in predloge standardizacije, da bi vsem državljanom omogočili dostop do vseh storitev na številki 112, in naj pri tem da prednost znakovnemu jeziku, in sicer z uporabo video tehnologij in na besedilu osnovanih storitev, da bi zagotovila vključitev gluhih, naglušnih in nemih uporabnikov;

| 2. | poziva Komisijo, naj z uporabo koncepta vseh načinov pogovora spodbuja razvoj popolnoma dostopnih in zanesljivih storitev na številki 112 naslednje generacije, ki bodo neodvisne od naprav in omrežij; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj z uporabo koncepta vseh načinov pogovora spodbuja razvoj popolnoma dostopnih in zanesljivih storitev na številki 112 naslednje generacije, ki bodo neodvisne od naprav in omrežij;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 17. novembra 2011 (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 15. november 2011

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/166

---

Torek, 15. november 2011Uskladitev zaščitnih ukrepov, ki se zahtevajo od gospodarskih družb (člen 54 PDEU) ***I

P7_TA(2011)0477

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (prenovitev) (KOM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0029),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50(2)(g) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50(2)(g) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0037/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1);

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0348/2011),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 113.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Torek, 15. november 2011P7_TC1-COD(2011)0011

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v pomenu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (Prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/30/EU.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/167

---

Torek, 15. november 2011Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju - člena 10 in 11 sta izključena ***

P7_TA(2011)0478

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, razen k členom 10 in 11 Konvencije (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08663/2011),

| — | ob upoštevanju Protokola iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 (08663/2011),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0142/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0356/2011),

| 1. | odobri pristop k Protokolu; |
| --- | --- |

1.

odobri pristop k Protokolu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Mednarodni pomorski organizaciji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Mednarodni pomorski organizaciji.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/168

---

Torek, 15. november 2011Atenska konvencija o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju - glede členov 10 in 11 ***

P7_TA(2011)0479

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08663/2011),

| — | ob upoštevanju Protokola iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974,

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 81(1), točkama (a) in (c) člena 81(2), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 81(1), točkama (a) in (c) člena 81(2), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0143/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0341/2011),

| 1. | odobri pristop k Protokolu; |
| --- | --- |

1.

odobri pristop k Protokolu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Mednarodni pomorski organizaciji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Mednarodni pomorski organizaciji.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/169

---

Torek, 15. november 2011Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in Jordanijo ***

P7_TA(2011)0480

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, (09189/2011); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, (09189/2011);

| — | ob upoštevanju sklenitve Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14366/2010); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklenitve Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14366/2010);

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2), s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in s prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0122/2011); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2), s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in s prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0122/2011);

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0347/2011),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/169

---

Torek, 15. november 2011Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in Gruzijo ***

P7_TA(2011)0481

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o osnutku sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o sklenitvi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta (09185/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta (09185/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (14370/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (14370/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve Sveta za odobritev v skladu s členom 100(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7–0124/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Sveta za odobritev v skladu s členom 100(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7–0124/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7–0344/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7–0344/2011),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gruzije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gruzije.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/170

---

Torek, 15. november 2011Začasna opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke *

P7_TA(2011)0482

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0259),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7–0146/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7–0146/2011),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0357/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/171

---

Torek, 15. november 2011Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (posredni ukrepi) *

P7_TA(2011)0483

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0073), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0073),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0075/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0075/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0358/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa


  Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) | V skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (1) bi morala zasnova in izvajanje okvirnega programa (2012–2013) temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a)

V skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (1) bi morala zasnova in izvajanje okvirnega programa (2012–2013) temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8

| (8) | Sprejeti je treba ustrezne ukrepe, ki so sorazmerni s finančnimi interesi Unije, za spremljanje učinkovitosti odobrene finančne podpore in učinkovitosti porabe teh sredstev za preprečevanje nepravilnosti in goljufij. Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba ustrezne ukrepe, ki so sorazmerni s finančnimi interesi Unije, za spremljanje učinkovitosti odobrene finančne podpore in učinkovitosti porabe teh sredstev za preprečevanje nepravilnosti in goljufij. Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

| (8) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe, ki bodo sorazmerni s finančnimi interesi Unije, za spremljanje učinkovitosti odobrene finančne podpore in učinkovitosti porabe teh sredstev za preprečevanje nepravilnosti in goljufij.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kot tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas.
  Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe, ki bodo sorazmerni s finančnimi interesi Unije, za spremljanje učinkovitosti odobrene finančne podpore in učinkovitosti porabe teh sredstev za preprečevanje nepravilnosti in goljufij.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kot tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas.
  Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Sprememba 3

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| a) | raziskave fuzijske energije (
  vključno
  z reaktorjem ITER), |
| --- | --- |

a)

raziskave fuzijske energije (
  vključno
  z reaktorjem ITER),

| a) | raziskave fuzijske energije (
  predvsem
  z reaktorjem ITER), |
| --- | --- |

a)

raziskave fuzijske energije (
  predvsem
  z reaktorjem ITER),

Sprememba 4

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 2

2.   V delovnem programu se upoštevajo ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se program posodablja.

2.   V delovnem programu se upoštevajo ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije
  , pa tudi industrija
  . Po potrebi se program posodablja.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 3

3.   V delovnem programu se določijo merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za posredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje. Dodatne zahteve, ponderji in mejne vrednosti se lahko nadalje opredelijo ali dopolnijo v delovnem programu.

3.   V delovnem programu se določijo merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za posredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje. Dodatne zahteve, ponderji in mejne vrednosti
  , ki so jasno utemeljeni,
  se lahko nadalje opredelijo ali dopolnijo v delovnem programu.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Sestava odbora iz odstavka 2 je v vsakem primeru takšna, da zagotavlja razumno ravnovesje med moškimi in ženskami ter med državami članicami, ki izvajajo raziskave in dejavnosti usposabljanja na jedrskem področju.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.A – točka 1 – odstavek 3

Dejavnosti na področju raziskav in razvoja v podporo izgradnji reaktorja ITER bodo potekale v okviru združenj za fuzijo in evropskih industrij. Vključevale bodo razvoj in testiranje komponent in sistemov.

Dejavnosti na področju raziskav in razvoja v podporo izgradnji reaktorja ITER bodo potekale v okviru združenj za fuzijo in evropskih industrijskih panog. Vključevale bodo razvoj
  , testiranje, potrjevanje ter preverjanje zanesljivosti

  sestavnih delov in
  zanesljivih
  sistemov.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.A – točka 2 – alinea 2 a (novo)

| — | načrtovanje novega satelitskega poskusa v osmem okvirnem programu, ki lahko dopolni izvajanje poskusov ITER, da se zagotovi zahtevana oprema, hkrati pa omejijo tveganja in operativni stroški, zajame pa se lahko tudi preučitev ključnih vidikov tehnologij za demonstracijsko elektrarno DEMO; |
| --- | --- |

—

načrtovanje novega satelitskega poskusa v osmem okvirnem programu, ki lahko dopolni izvajanje poskusov ITER, da se zagotovi zahtevana oprema, hkrati pa omejijo tveganja in operativni stroški, zajame pa se lahko tudi preučitev ključnih vidikov tehnologij za demonstracijsko elektrarno DEMO;

Sprememba 9

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.A – točka 4 – alinea 3

| — | izvajanje študij družbenih in gospodarskih vidikov pridobivanja energije s fuzijo ter ukrepi za spodbujanje osveščanja in izobraževanja javnosti v zvezi s fuzijo. |
| --- | --- |

—

izvajanje študij družbenih in gospodarskih vidikov pridobivanja energije s fuzijo ter ukrepi za spodbujanje osveščanja in izobraževanja javnosti v zvezi s fuzijo.

| — | izvajanje študij družbenih in gospodarskih vidikov pridobivanja energije s fuzijo ter ukrepi za spodbujanje ozaveščanja in razumevanja javnosti v zvezi s fuzijo.
  Posebna pozornost bo posvečena zagotavljanju, da bodo javnosti posredovane prave informacije, uporabljeni pa bodo tudi posebni ukrepi za učinkovitost programa komuniciranja in ozaveščanja. |
| --- | --- |

—

izvajanje študij družbenih in gospodarskih vidikov pridobivanja energije s fuzijo ter ukrepi za spodbujanje ozaveščanja in razumevanja javnosti v zvezi s fuzijo.
  Posebna pozornost bo posvečena zagotavljanju, da bodo javnosti posredovane prave informacije, uporabljeni pa bodo tudi posebni ukrepi za učinkovitost programa komuniciranja in ozaveščanja.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.A – točka 6

Izvedba projekta ITER v Evropi v mednarodnem okviru organizacije ITER bo prispevala k novim raziskovalnim infrastrukturam z močno evropsko razsežnostjo.

Izvedba projekta ITER v Evropi v mednarodnem okviru organizacije ITER bo prispevala k novim raziskovalnim infrastrukturam z močno evropsko razsežnostjo
  in bo v okviru evropskega spremljevalnega programa vsebovala oblikovanje nove raziskovalne infrastrukture, ki bo lahko podpirala poskus ITER
  .

Sprememba 11

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – uvod

Splošni cilj je predvsem spodbujanje varnejše, zmogljivejše, z vidika virov in stroškov učinkovitejše jedrske fisije ter drugih uporab sevanja v industriji in medicini. Na petih glavnih področjih dejavnosti, ki so opisana spodaj, se bodo izvajali posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem. Obstajajo pomembne povezave z raziskavami v okviru sedmega okvirnega programa Unije, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta, zlasti pri dejavnostih na področju energetike, evropskih standardov, izobraževanja in usposabljanja, varovanja okolja, zdravja, raziskav materialov, upravljanja, skupnih infrastruktur, varnosti in varnostne kulture. Mednarodno sodelovanje bo glavna značilnost dejavnosti na mnogih področjih, zlasti pri naprednih jedrskih sistemih, ki jih proučuje mednarodni forum za raziskave četrte generacije reaktorjev.

Splošni cilj je predvsem spodbujanje varnejše, zmogljivejše, z vidika virov in stroškov učinkovitejše jedrske fisije ter drugih uporab sevanja v industriji in medicini. Na petih glavnih področjih dejavnosti, ki so opisana spodaj, se bodo izvajali posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem. Obstajajo pomembne povezave z raziskavami v okviru sedmega okvirnega programa Unije, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta13, zlasti pri dejavnostih na področju energetike, evropskih standardov, izobraževanja in usposabljanja, varovanja okolja, zdravja, raziskav materialov, upravljanja, skupnih infrastruktur, varnosti in varnostne kulture
  , ter tudi s predlogi o jedrski fisiji iz strateškega načrta za energetsko tehnologijo, ki ga je Svet podprl marca 2008
  . Mednarodno sodelovanje bo glavna značilnost dejavnosti na mnogih področjih, zlasti pri naprednih jedrskih sistemih, ki jih proučuje mednarodni forum za raziskave četrte generacije reaktorjev.
  Običajna načrtovana življenjska doba sedanje generacije jedrskih elektrarn, ki delujejo v Evropi, je 40 let, predvidevajo pa se morebitna podaljšanja življenjske dobe. S tretjo in četrto generacijo reaktorjev, ki bo varna tudi v prihodnosti, se želi doseči življenjska doba 60 let ali več, hkrati pa čimbolj zmanjšati stroške delovanja in vzdrževanja zaradi staranja obratov.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – uvod – odstavek 1 a (novo)

Obstaja jasna potreba po izboljšanju sodelovanja z Mednarodno agencijo za atomsko energijo na področju varnostnih standardov, veljavnih za vse jedrske objekte in naprave ter dejavnosti. Na široko bi jih morali uporabljati oblikovalci, proizvajalci ter upravljavci na področju pridobivanja energije, v medicini, industriji ter raziskovanju in izobraževanju.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – točka 1 – naslov

Sprememba 14

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – točka 1 – odstavek 1

Z raziskavami, usmerjenimi v izvajanje, ustvariti trdno znanstveno in tehnično podlago za predstavitev tehnologij in varnosti odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov v geološke formacije ter podpirati oblikovanje skupnega evropskega stališča do pomembnih zadev, ki se nanašajo na upravljanje in odlaganje odpadkov.

Z raziskavami, usmerjenimi v izvajanje, ustvariti trdno znanstveno in tehnično podlago za predstavitev tehnologij in varnosti odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov
  , vključno z dolgoživimi odpadki, ki nastanejo ob razgradnji civilne jedrske energije in ob uporabi radioizotopov pri medicinskih, industrijskih, kmetijskih, raziskovalnih in izobraževalnih dejavnostih,
  v geološke formacije ter podpirati oblikovanje skupnega evropskega stališča do pomembnih zadev, ki se nanašajo na upravljanje in odlaganje odpadkov.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – točka 1 – odstavek 2

Odlaganje v geološke formacije: tehnične študije in predstavitev zasnove odlagališč, opredelitev okolnih kamnin odlagališča v podzemnih raziskovalnih laboratorijih (tako splošno kot tudi glede na značilnosti lokacije), raziskave okolja odlagališča, študije pomembnih procesov v bližnjem (oblika odpadkov in umetne pregrade) in oddaljenem polju (skalna podlaga in možnosti za širjenje v biosfero), razvoj trdnih metodologij za oceno uspešnosti in varnosti ter proučevanje upravljanja in družbenih vprašanj, povezanih s strinjanjem javnosti.

Odlaganje v geološke formacije: tehnične študije in predstavitev zasnove odlagališč, opredelitev kamnin odlagališča na terenu (tako splošno kot tudi glede na značilnosti lokacije v posebnih podzemnih raziskovalnih laboratorijih), raziskave okolja odlagališča, študije pomembnih procesov v bližnjem (oblika odpadkov in umetne pregrade) in oddaljenem polju (skalna podlaga in možnosti za širjenje v biosfero), razvoj trdnih metodologij za oceno uspešnosti in varnosti ter proučevanje upravljanja in družbenih vprašanj, povezanih s strinjanjem javnosti.
  Da bi zagotovili učinkovitejšo zadržanje radioaktivnih snovi ob nepričakovanih dogodkih, je treba vpeljati odporne sisteme, obenem pa ohranjati delovanje z zmanjšanim obsegom.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – točka 2 – odstavek 2

Varnost jedrskih naprav: obratovalna varnost sedanjih in prihodnjih jedrskih naprav, zlasti ocena življenjske dobe elektrarn in njihovo upravljanje, varnostna kultura (zmanjševanje tveganja človeške in organizacijske napake), napredne metodologije za oceno varnosti, orodja za numerično simulacijo, instrumentacija in nadzor ter preprečevanje in ublažitev hujših nesreč, s spremljajočimi dejavnostmi za optimalizacijo upravljanja znanja in ohranjanje sposobnosti.

Varnost jedrskih naprav: obratovalna varnost sedanjih in prihodnjih jedrskih obratov, predvsem ob upoštevanju izsledkov preiskave nesreče v Fukušimi
  , zlasti ocena življenjske dobe elektrarn in njihovo upravljanje, varnostna kultura (zmanjševanje tveganja človeške in organizacijske napake), napredne metodologije za oceno varnosti, orodja, instrumentarij in nadzor numeričnih simulacij ter preprečevanje in ublažitev hujših nesreč, s spremljajočimi dejavnostmi za optimalizacijo upravljanja znanja in ohranjanje sposobnosti.
  Dodatne dejavnosti, ki jih je treba izvesti zaradi nesreče v Fukušimi, bi morale vključevati: izboljšanje potresne odpornosti, ponovna opredelitev nesreč, ki niso bile predvidene pri zasnovi, analiza običajnih načinov odpovedi, boljše krizno upravljanje, preprečevanje zbiranja vodika iz parnih reakcij oziroma reakcij vročih kovin, rekombinacija vodika, zasnova sistemov filtriranja/izpiranja, ki prenesejo nadtlak plinov.

Sprememba 17

Predlog sklepa

Priloga – del I – oddelek I.B – točka 2 – odstavek 3

Napredni jedrski sistemi: boljša učinkovitost obstoječih sistemov in goriv ter raziskave naprednih reaktorskih sistemov, da bi ocenili njihov potencial, sposobnost preprečevanja širjenja in vplive na dolgoročno trajnost, vključno z dejavnostmi na področju temeljnih in ključnih medsektorskih raziskav (npr. raziskav materialov), raziskave gorivnih ciklusov, inovativnih goriv in vidikov upravljanja odpadkov, vključno z ločevanjem in pretvorbo ter učinkovitejšo uporabo cepljivih snovi v obstoječih reaktorjih.

Napredni jedrski sistemi: boljša učinkovitost obstoječih sistemov in goriv ter raziskave naprednih reaktorskih sistemov, da bi ocenili njihov potencial, sposobnost preprečevanja širjenja in vplive na dolgoročno trajnost, vključno z dejavnostmi na področju temeljnih in ključnih medsektorskih raziskav (npr. raziskav materialov), raziskave gorivnih ciklusov, inovativnih goriv in vidikov upravljanja odpadkov, vključno z ločevanjem in pretvorbo ter učinkovitejšo uporabo cepljivih snovi v obstoječih reaktorjih.
  Omenjene dejavnosti bi morale biti usmerjene v podporo evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo, ki je bila sprejeta na konferenci o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo v času belgijskega predsedovanja novembra 2010, vključno z zasnovo ključnih demonstracijskih raziskovalnih projektov Astrid, Allegro, Alfred in Myrrha.

---

(1)  
  Sprejeta besedila, P7_TA (2010)0401.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/176

---

Torek, 15. november 2011Prodaja na kratko in nekateri vidiki zamenjav kreditnega tveganja ***I

P7_TA(2011)0486

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0482),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0264/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1)

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2)

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. novembra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. novembra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0055/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 91, 23.3.2011, str. 1.

(2)  UL C 84, 17.3.2011, str. 34.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 5. julija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0312).

---

Torek, 15. november 2011P7_TC1-COD(2010)0251

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 236/2012.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/177

---

Torek, 15. november 2011Evropska statistika trajnih nasadov ***I

P7_TA(2011)0487

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki trajnih nasadov (KOM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0249),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0129/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0129/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. oktobra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. oktobra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0188/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0188/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 15. november 2011P7_TC1-COD(2010)0133

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1337/2011.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/178

---

Torek, 15. november 2011Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (neposredni ukrepi) *

P7_TA(2011)0488

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o posebnem programu, ki ga bo z neposrednimi ukrepi izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0074),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0078/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0340/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa


  Uvodna izjava 5 |
| (5) | Pri izvajanju tega posebnega programa bi moral biti poudarek na spodbujanju mobilnosti in usposabljanja raziskovalcev ter inovacij v Evropski uniji. Skupno raziskovalno središče mora zlasti zagotavljati ustrezno usposabljanje na področju jedrske varnosti in zaščite. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

(5)

Pri izvajanju tega posebnega programa bi moral biti poudarek na spodbujanju mobilnosti in usposabljanja raziskovalcev ter inovacij v Evropski uniji. Skupno raziskovalno središče mora zlasti zagotavljati ustrezno usposabljanje na področju jedrske varnosti in zaščite.

| (5) | Pri izvajanju tega posebnega programa bi moral biti poudarek na spodbujanju mobilnosti in usposabljanja raziskovalcev ter inovacij v Evropski uniji. Skupno raziskovalno središče mora zlasti zagotavljati ustrezno usposabljanje na področju jedrske varnosti in zaščite.
  Poleg tega bi moralo Skupno raziskovalno središče prispevati k nadzoru kakovosti in učinkovitosti usposabljanja ter k usklajevanju obstoječih izobraževalnih programov na področju jedrske energije v Uniji ter v državah kandidatkah in sosednjih državah. |
| --- | --- |

(5)

Pri izvajanju tega posebnega programa bi moral biti poudarek na spodbujanju mobilnosti in usposabljanja raziskovalcev ter inovacij v Evropski uniji. Skupno raziskovalno središče mora zlasti zagotavljati ustrezno usposabljanje na področju jedrske varnosti in zaščite.
  Poleg tega bi moralo Skupno raziskovalno središče prispevati k nadzoru kakovosti in učinkovitosti usposabljanja ter k usklajevanju obstoječih izobraževalnih programov na področju jedrske energije v Uniji ter v državah kandidatkah in sosednjih državah.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Večjo pozornost in proračunska sredstva bi bilo treba nameniti pobudam, ki dopolnjujejo osrednje jedrske raziskave, zlasti v zvezi z vlaganji v človeški kapital in ukrepe za obvladovanje tveganja pomanjkanja usposobljene delovne sile v prihodnjih letih (kot so subvencije za raziskovalce na jedrskem področju) in posledične izgube vodilne vloge Unije; |
| --- | --- |

(5a)

Večjo pozornost in proračunska sredstva bi bilo treba nameniti pobudam, ki dopolnjujejo osrednje jedrske raziskave, zlasti v zvezi z vlaganji v človeški kapital in ukrepe za obvladovanje tveganja pomanjkanja usposobljene delovne sile v prihodnjih letih (kot so subvencije za raziskovalce na jedrskem področju) in posledične izgube vodilne vloge Unije;

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | V skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (1) bi moralo izvajanje okvirnega programa (2012–2013) temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja. |
| --- | --- |

(6a)

V skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (1) bi moralo izvajanje okvirnega programa (2012–2013) temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Upravljanje finančnih sredstev Unije za raziskave bi moralo bolj temeljiti na zaupanju in dopuščati večjo stopnjo tveganja na vseh stopnjah projektov, obenem pa zagotavljati odgovornost s prožnimi pravili Unije. |
| --- | --- |

(10a)

Upravljanje finančnih sredstev Unije za raziskave bi moralo bolj temeljiti na zaupanju in dopuščati večjo stopnjo tveganja na vseh stopnjah projektov, obenem pa zagotavljati odgovornost s prožnimi pravili Unije.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11

| (11) | Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe – sorazmerne s finančnimi interesi Evropske unije – za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije. Storiti bi bilo treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe – sorazmerne s finančnimi interesi Evropske unije – za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije. Storiti bi bilo treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

| (11) | Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe – sorazmerne s finančnimi interesi Evropske unije – za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kot tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas.
  Storiti bi bilo treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe – sorazmerne s finančnimi interesi Evropske unije – za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kot tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas.
  Storiti bi bilo treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Sprememba 6

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| (ca) | razgradnja. |
| --- | --- |

(ca)

razgradnja.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 1

1.   Komisija za izvajanje posebnega programa izdela večletni delovni program, v katerem natančno določi cilje, prednostne znanstvene in tehnološke naloge iz Priloge ter časovni razpored izvajanja.

1.   Komisija za izvajanje posebnega programa izdela večletni delovni program, v katerem natančno določi cilje, prednostne znanstvene in tehnološke naloge iz Priloge
  , skupaj s potrebnimi sredstvi,
  ter časovni razpored izvajanja.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Priloga – oddelek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.1

Ravnanje z izrabljenim gorivom in visoko radioaktivnimi jedrskimi odpadki vključuje predelavo, kondicioniranje, prevoz, vmesno skladiščenje in odlaganje v geološke formacije. Končni cilj je preprečiti uhajanje radionuklidov v biosfero med vsemi temi fazami v zelo dolgem obdobju razpada. Zasnova, ocena in delovanje sistemov umetnih in naravnih zadrževalnih pregrad v ustreznem obdobju so ključnega pomena za doseganje teh ciljev in so med drugim odvisni od obnašanja goriva in/ali odpadkov v geološkem okolju. Posebni program zajema take študije.

Ravnanje z izrabljenim gorivom in visoko radioaktivnimi jedrskimi odpadki vključuje predelavo, kondicioniranje, prevoz, vmesno skladiščenje in odlaganje v geološke formacije. Končni cilj je preprečiti uhajanje radionuklidov v biosfero med vsemi temi fazami v zelo dolgem obdobju razpada. Zasnova, ocena,
  spremljanje
  in delovanje sistemov umetnih in naravnih zadrževalnih pregrad v ustreznem obdobju so ključnega pomena za doseganje teh ciljev in so med drugim odvisni od obnašanja goriva in/ali odpadkov v geološkem okolju. Posebni program zajema take študije.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Priloga – oddelek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.3

3.1.3.
     
  Osnovne raziskave aktinidov

Za ohranitev usposobljenosti in vodilnega položaja na področju jedrskih tehnologij za civilne namene je zelo pomembno spodbujanje interdisciplinarnih temeljnih raziskav jedrskih snovi kot vira, iz katerega lahko nastajajo nove tehnološke inovacije. To pa zahteva poznavanje odziva tako imenovanih „elementov z elektronsko lupino 5f“ (tj. aktinidov) in spojin na (običajno izjemne) termodinamične parametre. Zaradi majhne zbirke eksperimentalnih podatkov in intrinzične kompleksnosti modeliranja je naše sedanje poznavanje teh mehanizmov omejeno. Temeljne raziskave, ki obravnavajo ta vprašanja, so ključnega pomena za razumevanje obnašanja teh elementov in ohranjanje vodilnega položaja v sodobni fiziki kondenzirane snovi. Razvoj naprednega modeliranja in simulacije bo podprt s finančnimi vzvodi, da se poveča vpliv eksperimentalnih programov.

Temeljni raziskovalni program Skupnega raziskovalnega središča na področju aktinidov bo ostal na čelu fizike in kemije aktinidov, pri čemer je glavni cilj zagotoviti eksperimentalne zmogljivosti svetovne kakovosti za znanstvenike z univerz in raziskovalnih središč. To jim bo omogočilo raziskovanje lastnosti aktinidnih snovi, da si izpopolnijo izobrazbo in prispevajo k napredku jedrskih znanosti.

črtano

Sprememba 10

Predlog sklepa

Priloga – oddelek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.6 – odstavek 1

Poglavje 3 naslova II Pogodbe predvideva opredelitev temeljnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočih sevanj. Členi 31 do 38 Pogodbe določajo pravila za vlogo držav članic in Komisije v zvezi z varovanjem zdravja ljudi, nadzorom ravni radioaktivnosti v okolju, sproščanjem v okolje
  in ravnanjem z jedrskimi odpadki
  . Skupno raziskovalno središče v skladu s členom 39 Pogodbe zagotavlja pomoč Komisiji pri izvajanju te naloge.

Poglavje 3 naslova II Pogodbe predvideva opredelitev temeljnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočih sevanj. Členi 31 do 38 Pogodbe določajo pravila za vlogo držav članic in Komisije v zvezi z varovanjem zdravja ljudi, nadzorom ravni radioaktivnosti v okolju
  in
  sproščanjem v okolje.
  Skupno raziskovalno središče bo v sodelovanju s svojimi mednarodnimi partnerji še naprej razvijalo omrežje za merjenje radioaktivnosti v okolju ter vse podatke dalo nemudoma na razpolago javnosti.
  Skupno raziskovalno središče v skladu s členom 39 Pogodbe zagotavlja pomoč Komisiji pri izvajanju te naloge.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Priloga – oddelek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.6 – odstavek 2

Zaradi novih dovoljenih mejnih vrednosti za radionuklide v pitni vodi in živilih bo Skupno raziskovalno središče razvilo analitične tehnike in zagotovilo ustrezne referenčne materiale. V sodelovanju z laboratoriji za spremljanje iz držav članic bo vzpostavljena medlaboratorijska primerjava, da bi ocenili primerljivost sporočenih podatkov, pridobljenih s spremljanjem v skladu s členoma 35 in 36 Pogodbe, in podprli uskladitev sistemov za merjenje radioaktivnosti z referenčnimi testnimi materiali.

Zaradi novih dovoljenih mejnih vrednosti za radionuklide v pitni vodi in živilih bo Skupno raziskovalno središče razvilo analitične tehnike in zagotovilo ustrezne referenčne materiale. V sodelovanju z laboratoriji za spremljanje iz držav članic bo vzpostavljena medlaboratorijska primerjava, da bi ocenili primerljivost sporočenih podatkov, pridobljenih s spremljanjem v skladu s členoma 35 in 36 Pogodbe, in podprli uskladitev sistemov za merjenje radioaktivnosti z referenčnimi testnimi materiali.
  Ta dejavnost bo upoštevala direktivo Sveta, ki se sprejme v skladu s členom 31 Pogodbe Euratom, ki določa zahteve za varovanje zdravja prebivalstva v zvezi z radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Priloga – oddelek 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1

Jedrska varnost in zanesljivost delujočih naprav sta v neprestanem postopku optimizacije, da se sprejemajo novi izzivi, ki so posledica liberalizacije trgov, podaljšanega delovanja elektrarn in tako imenovane „renesanse“ jedrske industrije. Da bi ohranili in izboljšali raven varnosti pri jedrskih elektrarnah zahodnega in ruskega tipa, je treba razviti in validirati napredne in izboljšane metodologije za ocenjevanje varnosti in ustrezna analitična orodja. Skupno raziskovalno središče izvaja usmerjene eksperimentalne raziskave za izboljšanje razumevanja temeljnih fizikalnih pojavov in procesov, da se omogoči validacija in preveritev determinističnih in verjetnostnih varnostnih ocen, ki temeljijo na naprednem modeliranju (reaktivnih in termalno hidravličnih) procesov v elektrarnah, sestavnih delov pod operativnimi obremenitvami/staranjem ter človeških in organizacijskih dejavnikov. Skupno raziskovalno središče bo še naprej imelo osrednjo vlogo pri vzpostavljanju in delovanju evropske klirinške hiše za povratne informacije o operativnih izkušnjah za potrebe držav članic. Zagotavljalo bo tematska poročila o posebnih vprašanjih elektrarn in omogočalo učinkovito izmenjavo in uporabo povratnih informacij o operativnih izkušnjah za izboljšanje varnosti jedrskih elektrarn v korist vseh evropskih regulatorjev.

Jedrska varnost in zanesljivost delujočih naprav sta v neprestanem postopku optimizacije, da se sprejemajo novi izzivi, ki so posledica liberalizacije trgov, podaljšanega delovanja elektrarn in tako imenovane „renesanse“ jedrske industrije. Da bi ohranili in izboljšali raven varnosti pri jedrskih elektrarnah zahodnega in ruskega tipa, je treba razviti in validirati napredne in izboljšane metodologije za ocenjevanje varnosti in ustrezna analitična orodja. Skupno raziskovalno središče izvaja usmerjene eksperimentalne raziskave za izboljšanje razumevanja temeljnih fizikalnih pojavov in procesov, da se omogoči validacija in preveritev determinističnih in verjetnostnih varnostnih ocen, ki temeljijo na naprednem modeliranju (reaktivnih in termalno hidravličnih) procesov v elektrarnah, sestavnih delov pod operativnimi obremenitvami/staranjem ter človeških in organizacijskih dejavnikov. Skupno raziskovalno središče bo še naprej imelo osrednjo vlogo pri vzpostavljanju in delovanju evropske klirinške hiše za povratne informacije o operativnih izkušnjah za potrebe držav članic. Zagotavljalo bo tematska poročila o posebnih vprašanjih elektrarn in omogočalo učinkovito izmenjavo in uporabo povratnih informacij o operativnih izkušnjah za izboljšanje varnosti jedrskih elektrarn v korist vseh evropskih regulatorjev.
  Glede na vedno večji pomen razgradnje jedrskih reaktorjev in širitve s tem povezanega trga ter tehničnih vidikov bo Skupno raziskovalno središče okrepilo strokovno znanje tudi na tem področju. V svoj program bo vključilo bistvene vidike raziskav in usposabljanja strokovnjakov o razgradnji reaktorjev (metodologije, usposabljanje na delovnem mestu in znanstvena podlaga).

---

(1)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/183

---

Torek, 15. november 2011Udeležba podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo *

P7_TA(2011)0489

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2011 o predlogu uredbe Sveta (Euratom) o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter razširjanju rezultatov raziskav (2012–2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0071),

| — | ob upoštevanju členov 7 in 10 Pogodbe Euratom, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7 in 10 Pogodbe Euratom, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0076/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0345/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje za obdobje 2012–2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program 2012–2013) je bil sprejet s Sklepom Sveta št. .../.../Euratom z dne ... o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013). Komisija je odgovorna za zagotovitev izvajanja okvirnega programa 2012–2013 in njegovih posebnih programov, vključno s tem povezanimi finančnimi vidiki. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje za obdobje 2012–2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program 2012–2013) je bil sprejet s Sklepom Sveta št. .../.../Euratom z dne ... o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013). Komisija je odgovorna za zagotovitev izvajanja okvirnega programa 2012–2013 in njegovih posebnih programov, vključno s tem povezanimi finančnimi vidiki.

| (1) | Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje za obdobje 2012–2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program 2012–2013)
  , ki
  je bil sprejet s Sklepom Sveta št. .../.../Euratom z dne ... o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)
  , je namenjen dopolnitvi drugih ukrepov Unije na področju politike raziskav, ki so potrebni za izvajanje strategije Evropa 2020, zlasti tistih, povezanih z izobraževanjem in usposabljanjem, konkurenčnostjo in inovacijami, industrijo, zaposlenostjo in okoljem
  . Komisija je odgovorna za zagotovitev izvajanja okvirnega programa 2012–2013 in njegovih posebnih programov, vključno s tem povezanimi finančnimi vidiki. |
| --- | --- |

(1)

Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje za obdobje 2012–2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program 2012–2013)
  , ki
  je bil sprejet s Sklepom Sveta št. .../.../Euratom z dne ... o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)
  , je namenjen dopolnitvi drugih ukrepov Unije na področju politike raziskav, ki so potrebni za izvajanje strategije Evropa 2020, zlasti tistih, povezanih z izobraževanjem in usposabljanjem, konkurenčnostjo in inovacijami, industrijo, zaposlenostjo in okoljem
  . Komisija je odgovorna za zagotovitev izvajanja okvirnega programa 2012–2013 in njegovih posebnih programov, vključno s tem povezanimi finančnimi vidiki.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Okvirni program (2012–2013) bi moral prispevati k uresničevanju Unije inovacij, ki je vodilna pobuda strategije Evropa 2020, in sicer s povečanjem konkurence, da se zagotovi znanstveno odličnost in pospeši izvajanje ključnih inovacij na področju jedrske energije, zlasti kar zadeva jedrsko fuzijo in varnost, hkrati pa bi moral prispevati tudi k reševanju težav v energetskem sektorju in na področju podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(4a)

Okvirni program (2012–2013) bi moral prispevati k uresničevanju Unije inovacij, ki je vodilna pobuda strategije Evropa 2020, in sicer s povečanjem konkurence, da se zagotovi znanstveno odličnost in pospeši izvajanje ključnih inovacij na področju jedrske energije, zlasti kar zadeva jedrsko fuzijo in varnost, hkrati pa bi moral prispevati tudi k reševanju težav v energetskem sektorju in na področju podnebnih sprememb.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Oblikovanje in izvajanje okvirnega programa (2012–2013) bi moralo temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja v skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (1). |
| --- | --- |

(4b)

Oblikovanje in izvajanje okvirnega programa (2012–2013) bi moralo temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja v skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (1).

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Več pozornosti in proračunskih sredstev bi bilo treba nameniti pobudam, ki dopolnjujejo osrednje jedrske raziskave, zlasti v zvezi z vlaganji v človeški kapital in ukrepi za obvladovanje tveganja pomanjkanja usposobljene delovne sile v prihodnjih letih (kot so subvencije za raziskovalce na jedrskem področju) in posledične izgube vodilne vloge Unije. |
| --- | --- |

(5a)

Več pozornosti in proračunskih sredstev bi bilo treba nameniti pobudam, ki dopolnjujejo osrednje jedrske raziskave, zlasti v zvezi z vlaganji v človeški kapital in ukrepi za obvladovanje tveganja pomanjkanja usposobljene delovne sile v prihodnjih letih (kot so subvencije za raziskovalce na jedrskem področju) in posledične izgube vodilne vloge Unije.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kakor tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas. |
| --- | --- |

(6a)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kakor tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Okvirni program 2012–2013 bi moral spodbujati udeležbo iz najbolj oddaljenih regij Skupnosti ter tudi iz širokega spektra podjetij, raziskovalnih središč in univerz. |
| --- | --- |

(8)

Okvirni program 2012–2013 bi moral spodbujati udeležbo iz najbolj oddaljenih regij Skupnosti ter tudi iz širokega spektra podjetij, raziskovalnih središč in univerz.

| (8) | Okvirni program 2012–2013 bi moral spodbujati udeležbo iz najbolj oddaljenih regij Skupnosti ter tudi iz širokega spektra podjetij, raziskovalnih središč in univerz
  , katerih raziskovalne dejavnosti bi morale temeljiti na spoštovanju temeljnih etičnih načel, zlasti tistih iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  . |
| --- | --- |

(8)

Okvirni program 2012–2013 bi moral spodbujati udeležbo iz najbolj oddaljenih regij Skupnosti ter tudi iz širokega spektra podjetij, raziskovalnih središč in univerz
  , katerih raziskovalne dejavnosti bi morale temeljiti na spoštovanju temeljnih etičnih načel, zlasti tistih iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | Izvajanje evropskega skupnega podjetja za mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) v Evropi v skladu s sporazumom z dne 21. novembra 2006 o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER v okviru skupnega izvajanja projekta ITER bi moralo biti osrednji element raziskovalne dejavnosti na področju fuzije v okvirnem programu (2012–2013). |
| --- | --- |

(23a)

Izvajanje evropskega skupnega podjetja za mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) v Evropi v skladu s sporazumom z dne 21. novembra 2006 o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER v okviru skupnega izvajanja projekta ITER bi moralo biti osrednji element raziskovalne dejavnosti na področju fuzije v okvirnem programu (2012–2013).

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

V skladu z naravo in cilji posrednega ukrepa lahko določijo tudi dodatne pogoje, ki jih je treba izpolnjevati v zvezi z vrsto udeleženca in po potrebi njegovim sedežem.

V skladu z naravo in cilji posrednega ukrepa lahko določijo tudi dodatne
  upravičene
  pogoje, ki jih je treba izpolnjevati v zvezi z vrsto udeleženca in po potrebi njegovim sedežem.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

3.   V razpisih za zbiranje predlogov morajo biti jasno opredeljeni cilji, da se prepreči nepotreben odziv vlagateljev.

3.   V razpisih za zbiranje predlogov so jasno opredeljeni
  kvantitativni in kvalitativni
  cilji, da se prepreči nepotreben odziv vlagateljev.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2

Merila so merila odličnosti, učinka in izvajanja. V okviru teh pogojev se bodo v delovnih programih nadalje določila merila za ocenjevanje in izbiro, pri čemer se bodo lahko dodali dodatne zahteve, ponderji in mejne vrednosti ali določile nadaljnje podrobnosti za uporabo meril.

Merila so merila odličnosti, učinka in izvajanja. V okviru teh pogojev se bodo v delovnih programih nadalje določila merila za ocenjevanje in izbiro, pri čemer bo mogoče dodati nedvomno upravičene
  dodatne zahteve, ponderje in mejne vrednosti ali določiti nadaljnje podrobnosti za uporabo meril.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Vse stopnje postopka je treba optimizirati, da bi se izognili zamudam in spodbudili stroškovno učinkovitost. To vključuje dostop do osnutkov delovnih programov, objavo razpisa, oblikovanje osnutkov predlogov, izbirne postopke in čas, ki je potreben za odobritev in plačilo nepovratnih sredstev.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 4

Sprejmejo se
  ustrezni ukrepi za zagotovitev primerne zastopanosti obeh spolov
  pri imenovanju skupin neodvisnih strokovnjakov
  .

Pri imenovanju skupin neodvisnih strokovnjakov se sprejmejo
  ustrezni ukrepi za zagotovitev primerne zastopanosti obeh spolov
  in uravnotežene zastopanosti držav članic, ki sodelujejo pri raziskavah in usposabljanju na jedrskem področju
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 4 a (novo)

Sprejmejo se ustrezni ukrepi, s katerimi se pri imenovanju skupine neodvisnih strokovnjakov zagotovi ustrezno ravnovesje med industrijo (vključno z MSP) ter akademskim svetom.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka e

| e) | izključevati morajo neupravičene stroške, zlasti določljive posredne davke, vključno z davkom na dodano vrednost, dajatve, dolgovane obresti,
  izločitve za primer možnih izgub ali dajatev,
  tečajne izgube, stroške v zvezi z donosom od kapitala, napovedane ali nastale stroške ali povrnjene za drugi projekt Unije, dolgove in stroške dolžniške obveznosti, prekomerne ali nepremišljene izdatke ter katere koli druge stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (d). |
| --- | --- |

e)

izključevati morajo neupravičene stroške, zlasti določljive posredne davke, vključno z davkom na dodano vrednost, dajatve, dolgovane obresti,
  izločitve za primer možnih izgub ali dajatev,
  tečajne izgube, stroške v zvezi z donosom od kapitala, napovedane ali nastale stroške ali povrnjene za drugi projekt Unije, dolgove in stroške dolžniške obveznosti, prekomerne ali nepremišljene izdatke ter katere koli druge stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (d).

| e) | izključevati morajo neupravičene stroške, zlasti določljive posredne davke, vključno z
  nepovratnim
  davkom na dodano vrednost, dajatve, dolgovane obresti, tečajne izgube, stroške v zvezi z donosom od kapitala, napovedane ali nastale stroške ali povrnjene za drugi projekt Unije, dolgove in stroške dolžniške obveznosti, prekomerne ali nepremišljene izdatke ter katere koli druge stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (d). |
| --- | --- |

e)

izključevati morajo neupravičene stroške, zlasti določljive posredne davke, vključno z
  nepovratnim
  davkom na dodano vrednost, dajatve, dolgovane obresti, tečajne izgube, stroške v zvezi z donosom od kapitala, napovedane ali nastale stroške ali povrnjene za drugi projekt Unije, dolgove in stroške dolžniške obveznosti, prekomerne ali nepremišljene izdatke ter katere koli druge stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (d).

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2 – točka a

| (a) | na podlagi pogodbe o pridružitvi po stopnji, ki ne presega 40 %: odhodke za posebne sodelovalne projekte med družabniki, ki jim je posvetovalni odbor dodelil prednostni status in jih je odobrila Komisija; prednostni status bodo imeli zlasti
  ukrepi, pomembni za ITER/DEMO, razen v primeru projektov, ki jim je bil prednostni status dodeljen že v prejšnjih okvirnih programih
  ; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi pogodbe o pridružitvi po stopnji, ki ne presega 40 %: odhodke za posebne sodelovalne projekte med družabniki, ki jim je posvetovalni odbor dodelil prednostni status in jih je odobrila Komisija; prednostni status bodo imeli zlasti
  ukrepi, pomembni za ITER/DEMO, razen v primeru projektov, ki jim je bil prednostni status dodeljen že v prejšnjih okvirnih programih
  ;

| (a) | na podlagi pogodbe o pridružitvi po stopnji, ki ne presega 40 %: odhodke za posebne sodelovalne projekte med družabniki, ki jim je posvetovalni odbor dodelil prednostni status in jih je odobrila Komisija; prednostni status bodo imeli zlasti
  eksperimenti, namenjeni optimizaciji delovanja reaktorja ITER, in prispevek k opredelitvi programa DEMO
  ; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi pogodbe o pridružitvi po stopnji, ki ne presega 40 %: odhodke za posebne sodelovalne projekte med družabniki, ki jim je posvetovalni odbor dodelil prednostni status in jih je odobrila Komisija; prednostni status bodo imeli zlasti
  eksperimenti, namenjeni optimizaciji delovanja reaktorja ITER, in prispevek k opredelitvi programa DEMO
  ;

---

(1)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0401.

---

Sreda, 16. november 2011

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/188

---

Sreda, 16. november 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41 - Irska

P7_TA(2011)0496

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41, Irska) (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0375/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0375/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Irska zaprosila za pomoč v zvezi s 4 866 presežnimi delavci, od katerih je do pomoči upravičenih 3 205, v 1 482 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE Revizija 2 ("Gradnja stavb") (3), v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem. Ti dve sosednji regiji zajemata celotno državo Irsko, |
| --- | --- |

D.

ker je Irska zaprosila za pomoč v zvezi s 4 866 presežnimi delavci, od katerih je do pomoči upravičenih 3 205, v 1 482 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE Revizija 2 ("Gradnja stavb") (3), v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem. Ti dve sosednji regiji zajemata celotno državo Irsko,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; ugotavlja, da bodo sredstva za plačila, prvotno vpisana v proračunsko vrstico 04 05 01, v celoti porabljena, potem ko bosta obe veji proračunskega organa sprejeli vloge za mobilizacijo ESPG, ki so bile vložene do sedaj; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; ugotavlja, da bodo sredstva za plačila, prvotno vpisana v proračunsko vrstico 04 05 01, v celoti porabljena, potem ko bosta obe veji proračunskega organa sprejeli vloge za mobilizacijo ESPG, ki so bile vložene do sedaj;

| 6. | pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s Spremembo proračuna št. 3/2011; ugotavlja, da se bo s sredstvi iz te proračunske vrstice financiralo 6 091 460 EUR, potrebnih za to vlogo; ker so leta 2011 odobritve plačil na voljo v proračunski vrstici 04 02 01 "Zaključek programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – cilj 1 (2000–2006)", je mogoče prerazporediti dodatni znesek 6 598 378 EUR, potreben za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s Spremembo proračuna št. 3/2011; ugotavlja, da se bo s sredstvi iz te proračunske vrstice financiralo 6 091 460 EUR, potrebnih za to vlogo; ker so leta 2011 odobritve plačil na voljo v proračunski vrstici 04 02 01 "Zaključek programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – cilj 1 (2000–2006)", je mogoče prerazporediti dodatni znesek 6 598 378 EUR, potreben za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

Sreda, 16. november 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41, Irska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/772/EU.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/190

---

Sreda, 16. november 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71 - Irska

P7_TA(2011)0497

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71, Irska) (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0377/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Irska zaprosila za pomoč v zvezi z 842 presežnimi delavci, od katerih je do pomoči upravičenih 554, v 230 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 71 NACE Revizija 2 ("Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje") (3) v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem. Ti dve sosednji regiji zajemata celotno državo Irsko, |
| --- | --- |

D.

ker je Irska zaprosila za pomoč v zvezi z 842 presežnimi delavci, od katerih je do pomoči upravičenih 554, v 230 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 71 NACE Revizija 2 ("Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje") (3) v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem. Ti dve sosednji regiji zajemata celotno državo Irsko,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov sklada ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov sklada ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | poudarja, da sredstva za plačila, prvotno vpisana v proračunsko vrstico 04 05 01, bodo z vlogo EGF/2010/019 IE/ Gradbeništvo 71 - Irska, v celoti porabljena; poudarja, da ker so v proračunu za leto 2011 na voljo sredstva za plačila v proračunski vrstici 04 02 01 "Zaključek programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – cilj 1 (2000–2006)", je mogoča prerazporeditev zneska 1 387 819 EUR, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da sredstva za plačila, prvotno vpisana v proračunsko vrstico 04 05 01, bodo z vlogo EGF/2010/019 IE/ Gradbeništvo 71 - Irska, v celoti porabljena; poudarja, da ker so v proračunu za leto 2011 na voljo sredstva za plačila v proračunski vrstici 04 02 01 "Zaključek programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – cilj 1 (2000–2006)", je mogoča prerazporeditev zneska 1 387 819 EUR, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

Sreda, 16. november 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/021 IE/Gradbeništvo 71, Irska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/774/EU.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/192

---

Sreda, 16. november 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43 - Irska

P7_TA(2011)0498

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43, Irska) (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0376/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Irska zaprosila za pomoč v zvezi s 3 382 presežnimi delavci, od katerih je do pomoči upravičenih 2 228, v 1 560 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 43 NACE Revizija 2 ("Specializirana gradbena dela") (3), v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem. |
| --- | --- |

D.

ker je Irska zaprosila za pomoč v zvezi s 3 382 presežnimi delavci, od katerih je do pomoči upravičenih 2 228, v 1 560 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 43 NACE Revizija 2 ("Specializirana gradbena dela") (3), v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem.

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | opominja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo izpolnjevanje ciljev različnih politik; znesek za plačila, prvotno vpisan v proračunsko vrstico 04 05 01 ESPG, je bil z vlogo EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 43, Irska, v celoti porabljen; |
| --- | --- |

5.

opominja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo izpolnjevanje ciljev različnih politik; znesek za plačila, prvotno vpisan v proračunsko vrstico 04 05 01 ESPG, je bil z vlogo EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 43, Irska, v celoti porabljen;

| 6. | ugotavlja pa, da bodo sredstva ESPG, ki bodo uporabljena v tem primeru, prenesena iz sredstev za plačila v proračunski vrstici, namenjeni zaključitvi programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – cilj 1 (2000–2006); |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da bodo sredstva ESPG, ki bodo uporabljena v tem primeru, prenesena iz sredstev za plačila v proračunski vrstici, namenjeni zaključitvi programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – cilj 1 (2000–2006);

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

Sreda, 16. november 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/020 IE/Gradbeništvo 43, Irska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/773/EU.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/194

---

Sreda, 16. november 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija in Zgornja Avstrija/Avstrija

P7_TA(2011)0499

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija – Zgornja Avstrija, Avstrija) (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0379/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev sklada ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev sklada ESPG,

| D. | ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 2 338 presežnimi delavci, od katerih naj bi jihpomoč prejelo 502, v 706 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 49 NACE Revizija 2 (Kopenski promet in cevovodni transport) v avstrijskih regijah Spodnja Avstrija (AT12) in Zgornja Avstrija (AT31) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Avstrija zaprosila za pomoč v zvezi s 2 338 presežnimi delavci, od katerih naj bi jihpomoč prejelo 502, v 706 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 49 NACE Revizija 2 (Kopenski promet in cevovodni transport) v avstrijskih regijah Spodnja Avstrija (AT12) in Zgornja Avstrija (AT31) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; ponovno poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; ponovno poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 16. november 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja Avstrija – Zgornja Avstrija, Avstrija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/770/EU.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/197

---

Sreda, 16. november 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji:vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas/Grčija

P7_TA(2011)0500

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grčija) (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju(Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju(Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0378/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Grčija zaprosila za pomoč v zvezi s 642 presežnimi delavci v dveh podjetjih v sektorju prodaje na drobno (supermarketi in dobavitelji), ki delujeta v pokrajinah Osrednja Makedonija in Atika, kjer je bilo največ trgovin ALDI. Manjše število presežnih delavcev v ALDI-ju je bilo tudi v drugih grških pokrajinah, kot so Vzhodna Makedonija in Trakija, Zahodna Makedonija, Epir, Zahodna Grčija, Sterea Ellada in Peloponez. 554 od skupno 642 presežnih delavcev je bilo odpuščenih v referenčnem obdobju, 88 pa pred referenčnim obdobjem, vendar so upravičeni do pomoči v skladu s členom 3a(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006. Pomoč iz ESPG je predvidena za vseh 642 odpuščenih presežnih delavcev. |
| --- | --- |

D.

ker je Grčija zaprosila za pomoč v zvezi s 642 presežnimi delavci v dveh podjetjih v sektorju prodaje na drobno (supermarketi in dobavitelji), ki delujeta v pokrajinah Osrednja Makedonija in Atika, kjer je bilo največ trgovin ALDI. Manjše število presežnih delavcev v ALDI-ju je bilo tudi v drugih grških pokrajinah, kot so Vzhodna Makedonija in Trakija, Zahodna Makedonija, Epir, Zahodna Grčija, Sterea Ellada in Peloponez. 554 od skupno 642 presežnih delavcev je bilo odpuščenih v referenčnem obdobju, 88 pa pred referenčnim obdobjem, vendar so upravičeni do pomoči v skladu s členom 3a(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006. Pomoč iz ESPG je predvidena za vseh 642 odpuščenih presežnih delavcev.

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu podpira izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodelitev nepovratnih sredstev, in katerega namen je predložiti proračunskemu organu oceno Komisije o utemeljenosti vloge za ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz sklada; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov sklada ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu podpira izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodelitev nepovratnih sredstev, in katerega namen je predložiti proračunskemu organu oceno Komisije o utemeljenosti vloge za ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz sklada; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov sklada ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; ponovno poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; ponovno poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 16. november 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grčija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/771/EU.)

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/199

---

Sreda, 16. november 2011Znak evropske dediščine ***II

P7_TA(2011)0502

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10303/1/2011 – C7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10303/1/2011 – C7-0236/2011),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil francoski senat in v katerem trdi, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil francoski senat in v katerem trdi, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0076),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0331/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0331/2011),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj akt podpiše s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj akt podpiše s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 16.12.2010, P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/200

---

Sreda, 16. november 2011Enotno evropsko železniško območje ***I

P7_TA(2011)0503

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (KOM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0475),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0268/2010),

| — | ob upoštevanju člena 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Protokola št 26 k Pogodbi o storitvah splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Protokola št 26 k Pogodbi o storitvah splošnega pomena;

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa (1),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja Luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja Luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (4),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem z dne 26. maja 2011 v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem z dne 26. maja 2011 v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0367/2011),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, ta predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, ta predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 125.

(2)  UL C 132, 3.5.2011, str. 99.

(3)  UL C 104, 2.4.2011, str. 53.

(4)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Sreda, 16. november 2011P7_TC1-COD(2010)0253

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. novembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1)

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (3), Direktiva Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (4) in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture (5) so bile v letih 2004 in 2007 znatno spremenjene. Ker so potrebne dodatne spremembe in ker med temi pravnimi določbami obstaja povezava, bi bilo zaradi jasnosti treba navedene direktive prenoviti in združiti v en sam akt. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (3), Direktiva Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (4) in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture (5) so bile v letih 2004 in 2007 znatno spremenjene. Ker so potrebne dodatne spremembe in ker med temi pravnimi določbami obstaja povezava, bi bilo zaradi jasnosti treba navedene direktive prenoviti in združiti v en sam akt.

| (2) | Večje povezovanje prevoznega sektorja Unije je bistven element dokončne vzpostavitve notranjega trga, železnice pa so pomemben del prevoznega sektorja Unije, ki se pomika v smeri doseganja trajnostne mobilnosti. |
| --- | --- |

(2)

Večje povezovanje prevoznega sektorja Unije je bistven element dokončne vzpostavitve notranjega trga, železnice pa so pomemben del prevoznega sektorja Unije, ki se pomika v smeri doseganja trajnostne mobilnosti.

| (2a) | Delež železniškega sektorja v prometu se v nasprotju s cilji železniškega paketa iz leta 2001 ("prvi železniški paket", in sicer Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti

   (6)

  , Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/13/ES z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu

   (7)

  in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES) desetletju ne povečuje, kar kaže, da so za podporo sektorju potrebne dodatne izboljšave sedanje zakonodaje. Iz tega sledi, da je tokratna reorganizacija bistvena. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2a)

Delež železniškega sektorja v prometu se v nasprotju s cilji železniškega paketa iz leta 2001 ("prvi železniški paket", in sicer Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti

   (6)

  , Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/13/ES z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu

   (7)

  in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES) desetletju ne povečuje, kar kaže, da so za podporo sektorju potrebne dodatne izboljšave sedanje zakonodaje. Iz tega sledi, da je tokratna reorganizacija bistvena. [Sprememba 1]

| (2b) | Številni postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam kažejo na to, da pri sedanji zakonodaji prihaja do razlik v tolmačenju ter da je treba za zagotovitev resničnega odprtja evropskega železniškega trga razjasniti in izboljšati prvi železniški paket. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2b)

Številni postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam kažejo na to, da pri sedanji zakonodaji prihaja do razlik v tolmačenju ter da je treba za zagotovitev resničnega odprtja evropskega železniškega trga razjasniti in izboljšati prvi železniški paket. [Sprememba 2]

| (2c) | Naložbe v razvoj in vzdrževanje železniške infrastrukture so še vedno nezadostne, da bi zagotovile razvoj sektorja in njegovo sposobnost konkurenčno nastopiti na trgu. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2c)

Naložbe v razvoj in vzdrževanje železniške infrastrukture so še vedno nezadostne, da bi zagotovile razvoj sektorja in njegovo sposobnost konkurenčno nastopiti na trgu. [Sprememba 3]

| (2d) | Direktive, ki sestavljajo prvi železniški paket, niso preprečile občutnih razlik glede strukture in višine uporabnin za železniško infrastrukturo ter glede oblike in trajanja postopkov dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2d)

Direktive, ki sestavljajo prvi železniški paket, niso preprečile občutnih razlik glede strukture in višine uporabnin za železniško infrastrukturo ter glede oblike in trajanja postopkov dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti. [Sprememba 4]

| (2e) | Nepregledne razmere na trgu so očitna ovira za konkurenčne železniške storitve. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2e)

Nepregledne razmere na trgu so očitna ovira za konkurenčne železniške storitve. [Sprememba 5]

| (3) | Izboljšati bi bilo treba učinkovitost železniškega sistema, da bi ga vključili v konkurenčni trg, vendar ob upoštevanju posebnih značilnosti železnic. |
| --- | --- |

(3)

Izboljšati bi bilo treba učinkovitost železniškega sistema, da bi ga vključili v konkurenčni trg, vendar ob upoštevanju posebnih značilnosti železnic.

| (3a) | Zaradi soobstoja različnih sistemov socialne varnosti v železniškem sektorju v državah članicah obstaja tveganje nelojalne konkurence med novimi in obstoječimi prevozniki v železniškem prometu, zato je potrebna uskladitev, ob upoštevanju posebnosti sektorja in držav članic. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3a)

Zaradi soobstoja različnih sistemov socialne varnosti v železniškem sektorju v državah članicah obstaja tveganje nelojalne konkurence med novimi in obstoječimi prevozniki v železniškem prometu, zato je potrebna uskladitev, ob upoštevanju posebnosti sektorja in držav članic. [Sprememba 6]

| (3b) | Vzpostaviti je treba jamstva, da bodo regulatorni organi opravili svoje nadzorne obveznosti, da bi se preprečila diskriminacija med prevozniki v železniškem prometu ter zagotovila izvajanje ustreznih politik zaračunavanja in skladnost z načelom ločitve računov. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(3b)

Vzpostaviti je treba jamstva, da bodo regulatorni organi opravili svoje nadzorne obveznosti, da bi se preprečila diskriminacija med prevozniki v železniškem prometu ter zagotovila izvajanje ustreznih politik zaračunavanja in skladnost z načelom ločitve računov. [Sprememba 7]

| (3c) | Za dokončanje evropskega železniškega območja je potrebna popolna interoperabilnost železniškega sistema na evropski ravni. Evropska agencija za železnice bi morala dobiti ustrezna pooblastila in sredstva, da bi ta cilj dosegla hitreje, med drugim tudi na področju razvoja skupnih standardov za certifikacijo železniškega voznega parka ter varnostnih sistemov in sistemov signalizacije. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(3c)

Za dokončanje evropskega železniškega območja je potrebna popolna interoperabilnost železniškega sistema na evropski ravni. Evropska agencija za železnice bi morala dobiti ustrezna pooblastila in sredstva, da bi ta cilj dosegla hitreje, med drugim tudi na področju razvoja skupnih standardov za certifikacijo železniškega voznega parka ter varnostnih sistemov in sistemov signalizacije. [Sprememba 8]

| (4) | Regionalni, mestni in primestni promet ter prevozne dejavnosti v obliki izmeničnih prevozov skozi tunel pod Rokavskim prelivom bi morale biti izključene iz področja uporabe te direktive.
  Vlaki, ki so del kulturne dediščine, in muzejski vlaki, ki obratujejo na lastnih tirih, bi morali biti izvzeti iz področja uporabe direktive. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(4)

Regionalni, mestni in primestni promet ter prevozne dejavnosti v obliki izmeničnih prevozov skozi tunel pod Rokavskim prelivom bi morale biti izključene iz področja uporabe te direktive.
  Vlaki, ki so del kulturne dediščine, in muzejski vlaki, ki obratujejo na lastnih tirih, bi morali biti izvzeti iz področja uporabe direktive. [Sprememba 9]

| (5) | Države članice bi morale prevoznikom v železniškem prometu zagotoviti položaj neodvisnih upravljavcev, ki se obnašajo komercialno in se prilagajajo tržnim potrebam, da bi postal železniški prevoz učinkovit in konkurenčen z drugimi načini prevoza. |
| --- | --- |

(5)

Države članice bi morale prevoznikom v železniškem prometu zagotoviti položaj neodvisnih upravljavcev, ki se obnašajo komercialno in se prilagajajo tržnim potrebam, da bi postal železniški prevoz učinkovit in konkurenčen z drugimi načini prevoza.

| (6) | Da bi bila zagotovljena prihodnji razvoj in učinkovito delovanje železniškega sistema, bi bilo treba opravljanje prevoznih storitev razlikovati od upravljanja infrastrukture. Glede na take razmere je potrebno, da se ti dve dejavnosti upravljata ločeno in vodita z ločenimi računi
  , kar bo zagotovilo preglednost, zaradi katere javna sredstva ne bodo usmerjena k drugim poslovnim dejavnostim
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(6)

Da bi bila zagotovljena prihodnji razvoj in učinkovito delovanje železniškega sistema, bi bilo treba opravljanje prevoznih storitev razlikovati od upravljanja infrastrukture. Glede na take razmere je potrebno, da se ti dve dejavnosti upravljata ločeno in vodita z ločenimi računi
  , kar bo zagotovilo preglednost, zaradi katere javna sredstva ne bodo usmerjena k drugim poslovnim dejavnostim
  . [Sprememba 10]

| (6a) | Treba je zagotoviti strogo ločitev računov upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Javna sredstva, dodeljena enemu od teh področij dejavnosti, ne bi smela biti prenešena na drugo področje dejavnosti. Ta prepoved bi morala biti jasno prikazana v računovodskih pravilih za vsako področje dejavnosti. Država članica in nacionalni regulatorni organ bi morala zagotoviti učinkovito izvajanje te prepovedi. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(6a)

Treba je zagotoviti strogo ločitev računov upravljavcev železniške infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Javna sredstva, dodeljena enemu od teh področij dejavnosti, ne bi smela biti prenešena na drugo področje dejavnosti. Ta prepoved bi morala biti jasno prikazana v računovodskih pravilih za vsako področje dejavnosti. Država članica in nacionalni regulatorni organ bi morala zagotoviti učinkovito izvajanje te prepovedi. [Sprememba 11]

| (6b) | Ne glede na naravo svojega poslovnega modela morajo vsi prevozniki v železniškem prometu spoštovati zakonodajo na področju socialne varnosti in zdravja, da bi se preprečila socialni dumping in nelojalna konkurenca. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(6b)

Ne glede na naravo svojega poslovnega modela morajo vsi prevozniki v železniškem prometu spoštovati zakonodajo na področju socialne varnosti in zdravja, da bi se preprečila socialni dumping in nelojalna konkurenca. [Sprememba 12]

| (6c) | Da bi lahko železniški promet konkuriral cestnemu prometu, bi bilo treba standardizirati različne nacionalne predpise, kot so predpisi o varnosti v železniškem prometu, o uporabi spremljevalnih dokumentov, o pravilih za razporejanje vlakov in dokumentacijo v zvezi s tem, o signalizacijah in označbah, namenjenih vodenju vlakov, o ukrepih in varovalih, ki se izvajajo v povezavi z nevarnim blagom, ter o enotnih postopkih za registracijo in nadzor prevoza odpadkov. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(6c)

Da bi lahko železniški promet konkuriral cestnemu prometu, bi bilo treba standardizirati različne nacionalne predpise, kot so predpisi o varnosti v železniškem prometu, o uporabi spremljevalnih dokumentov, o pravilih za razporejanje vlakov in dokumentacijo v zvezi s tem, o signalizacijah in označbah, namenjenih vodenju vlakov, o ukrepih in varovalih, ki se izvajajo v povezavi z nevarnim blagom, ter o enotnih postopkih za registracijo in nadzor prevoza odpadkov. [Sprememba 13]

| (7) | Načelo svobode zagotavljanja storitev za železniški sektor bi bilo treba uporabiti ob upoštevanju posebnih značilnosti tega sektorja. |
| --- | --- |

(7)

Načelo svobode zagotavljanja storitev za železniški sektor bi bilo treba uporabiti ob upoštevanju posebnih značilnosti tega sektorja.

| (8) | Z namenom pospešiti konkurenco pri vodenju železniških storitev v smislu izboljšanega udobja in uporabniških storitev bi morale države članice ohraniti splošno odgovornost za razvoj ustrezne železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

(8)

Z namenom pospešiti konkurenco pri vodenju železniških storitev v smislu izboljšanega udobja in uporabniških storitev bi morale države članice ohraniti splošno odgovornost za razvoj ustrezne železniške infrastrukture.

| (9) | Ob odsotnosti skupnih pravil o razporeditvi infrastrukturnih stroškov bi morale države članice po posvetovanju z upravljavcem železniške infrastrukture določiti pravila, ki zagotavljajo, da prevozniki v železniškem prometu plačajo za uporabo železniške infrastrukture. Taka pravila ne bi smela diskriminirati med prevozniki v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(9)

Ob odsotnosti skupnih pravil o razporeditvi infrastrukturnih stroškov bi morale države članice po posvetovanju z upravljavcem železniške infrastrukture določiti pravila, ki zagotavljajo, da prevozniki v železniškem prometu plačajo za uporabo železniške infrastrukture. Taka pravila ne bi smela diskriminirati med prevozniki v železniškem prometu.

| (10) | Države članice bi morale zagotoviti, da dobijo upravljavci železniške infrastrukture in obstoječi prevozniki v železniškem prometu v javni lasti ali pod javnim nadzorom zdravo finančno strukturo, pri čemer se ustrezno upoštevajo pravila Unije o državnih pomočeh. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale zagotoviti, da dobijo upravljavci železniške infrastrukture in obstoječi prevozniki v železniškem prometu v javni lasti ali pod javnim nadzorom zdravo finančno strukturo, pri čemer se ustrezno upoštevajo pravila Unije o državnih pomočeh.

| (10a) | Unija bi morala iskati alternativne vire financiranja evropskih železniških projektov, in sicer z inovativnimi finančnimi instrumenti, kot so projektne obveznice EU, da bi spodbudila zasebna vlaganja in izboljšala dostop do tveganega kapitala. Iz istega razloga mora železniški trg postati privlačen za alternativne, zasebne vlagatelje, in sicer znotraj jasnih, preglednih pravnih okvirov. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(10a)

Unija bi morala iskati alternativne vire financiranja evropskih železniških projektov, in sicer z inovativnimi finančnimi instrumenti, kot so projektne obveznice EU, da bi spodbudila zasebna vlaganja in izboljšala dostop do tveganega kapitala. Iz istega razloga mora železniški trg postati privlačen za alternativne, zasebne vlagatelje, in sicer znotraj jasnih, preglednih pravnih okvirov. [Sprememba 14]

| (10b) | Države članice in upravljavci železniške infrastrukture bi morali imeti možnost, da naložbe v infrastrukturo financirajo na druge načine kot z neposrednimi državnimi sredstvi, na primer s financiranjem iz zasebnega sektorja. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(10b)

Države članice in upravljavci železniške infrastrukture bi morali imeti možnost, da naložbe v infrastrukturo financirajo na druge načine kot z neposrednimi državnimi sredstvi, na primer s financiranjem iz zasebnega sektorja. [Sprememba 15]

| (11) | Za učinkovit sektor prevoza
  potnikov in
  blaga, zlasti čezmejnega,
  še posebej v primerih, ko drugačna tirna širina še vedno pomeni fizično oviro za konkurenco,
  je treba nujno sprejeti ukrepe za odprtje trga

  trgov posameznih držav članic in vzpostavitev konkurence
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(11)

Za učinkovit sektor prevoza
  potnikov in
  blaga, zlasti čezmejnega,
  še posebej v primerih, ko drugačna tirna širina še vedno pomeni fizično oviro za konkurenco,
  je treba nujno sprejeti ukrepe za odprtje trga

  trgov posameznih držav članic in vzpostavitev konkurence
  . [Sprememba 16]

| (12) | Za zagotovitev, da se pravice dostopa do železniške infrastrukture uporabljajo enotno in nediskriminatorno v celotni Uniji, je primerno uvesti licenco za prevoznike v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev, da se pravice dostopa do železniške infrastrukture uporabljajo enotno in nediskriminatorno v celotni Uniji, je primerno uvesti licenco za prevoznike v železniškem prometu.

| (13) | V primerih potovanj z vmesnimi postanki bi bilo treba novim operaterjem na trgu dovoliti pobiranje in odlaganje potnikov tekom potovanja, s čimer se takšnim storitvam omogoči, da so ekonomsko sposobne preživeti, in hkrati izogne temu, da se morebitni konkurenti ne bi znašli v slabšem položaju glede na obstoječe operaterje. |
| --- | --- |

(13)

V primerih potovanj z vmesnimi postanki bi bilo treba novim operaterjem na trgu dovoliti pobiranje in odlaganje potnikov tekom potovanja, s čimer se takšnim storitvam omogoči, da so ekonomsko sposobne preživeti, in hkrati izogne temu, da se morebitni konkurenti ne bi znašli v slabšem položaju glede na obstoječe operaterje.

| (14) | Uvedba novih odprtih mednarodnih potniških storitev z vmesnimi postanki se ne bi smela uporabljati za odpiranje trga domačih storitev potniškega prometa, temveč bi se morala osredotočiti le na pomožne postanke na mednarodni progi. Glavni namen novih

  takih
  storitev bi moral biti prevoz potnikov na mednarodnem potovanju. Pri presoji, ali je to glavni namen storitve, bi bilo treba upoštevati merila, kot so razmerje med prometom domačih in mednarodnih potnikov ter razmerje med obsegom prevoza domačih in mednarodnih potnikov ter dolžino proge. Glavni namen storitve bi moral presoditi ustrezni nacionalni regulatorni organ na zahtevo zainteresirane strani. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(14)

Uvedba novih odprtih mednarodnih potniških storitev z vmesnimi postanki se ne bi smela uporabljati za odpiranje trga domačih storitev potniškega prometa, temveč bi se morala osredotočiti le na pomožne postanke na mednarodni progi. Glavni namen novih

  takih
  storitev bi moral biti prevoz potnikov na mednarodnem potovanju. Pri presoji, ali je to glavni namen storitve, bi bilo treba upoštevati merila, kot so razmerje med prometom domačih in mednarodnih potnikov ter razmerje med obsegom prevoza domačih in mednarodnih potnikov ter dolžino proge. Glavni namen storitve bi moral presoditi ustrezni nacionalni regulatorni organ na zahtevo zainteresirane strani. [Sprememba 17]

| (15) | Uredba (ES) št 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o storitvah javnega potniškega železniškega in cestnega prometa (8) dovoljuje državam članicam in organom lokalnih oblasti, da dodeljujejo pogodbe za opravljanje javne službe, ki lahko zajemajo izključne pravice za izvajanje nekaterih storitev. Zaradi tega je torej treba zagotoviti skladnost določb te uredbe z načelom odprtja mednarodnih storitev potniškega prometa za konkurenco. |
| --- | --- |

(15)

Uredba (ES) št 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o storitvah javnega potniškega železniškega in cestnega prometa (8) dovoljuje državam članicam in organom lokalnih oblasti, da dodeljujejo pogodbe za opravljanje javne službe, ki lahko zajemajo izključne pravice za izvajanje nekaterih storitev. Zaradi tega je torej treba zagotoviti skladnost določb te uredbe z načelom odprtja mednarodnih storitev potniškega prometa za konkurenco.

| (15a) | Uredba (ES) št. 1370/2007 državam članicam dopušča, da zagotovijo, da delavci v okviru ločevanja med delovanjem prevoznih storitev in upravljanja infrastrukture, ki lahko privede do prenosa podjetja, ohranijo svoje pravice iz delovnega razmerja. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(15a)

Uredba (ES) št. 1370/2007 državam članicam dopušča, da zagotovijo, da delavci v okviru ločevanja med delovanjem prevoznih storitev in upravljanja infrastrukture, ki lahko privede do prenosa podjetja, ohranijo svoje pravice iz delovnega razmerja. [Sprememba 18]

| (16) | Odprtje mednarodnih storitev potniškega prometa za konkurenco lahko vpliva na organiziranje in financiranje storitev potniškega železniškega prometa, ki se izvajajo na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe. Države članice bi morale imeti možnost, da omejijo pravico dostopa na trg, kadar bi ta pravica ogrozila ekonomsko ravnotežje teh pogodb za opravljanje javne službe in kadar to odobri ustrezni regulatorni organ iz člena 55
  , po potrebi pa tudi mreža regulatornih organov iz člena 57
  te direktive, in sicer na podlagi objektivne ekonomske analize ter zahteve pristojnih organov, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(16)

Odprtje mednarodnih storitev potniškega prometa za konkurenco lahko vpliva na organiziranje in financiranje storitev potniškega železniškega prometa, ki se izvajajo na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe. Države članice bi morale imeti možnost, da omejijo pravico dostopa na trg, kadar bi ta pravica ogrozila ekonomsko ravnotežje teh pogodb za opravljanje javne službe in kadar to odobri ustrezni regulatorni organ iz člena 55
  , po potrebi pa tudi mreža regulatornih organov iz člena 57
  te direktive, in sicer na podlagi objektivne ekonomske analize ter zahteve pristojnih organov, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe. [Sprememba 19]

| (17) | Pri presoji, ali bi bilo lahko ekonomsko ravnotežje pogodb za opravljanje javne službe ogroženo, bi bilo treba upoštevati vnaprej določena merila, na primer vpliv na dobičkonosnost katerih koli storitev, ki jih zajema pogodba za opravljanje javne službe, vključno s posledičnim vplivom na neto stroške pristojnega javnega organa, ki je dodelil pogodbo, povpraševanje potnikov, cene vozovnic, ureditev izdajanja vozovnic, lokacijo in število postaj na obeh straneh meje ter čas in pogostnost predlagane nove storitve. Države članice lahko v skladu s tako presojo in odločitvijo zadevnega regulatornega organa odobrijo, spremenijo ali zavrnejo pravico dostopa za zaprošeno mednarodno storitev potniškega prometa, vključno z uporabnino, ki se naloži prevozniku nove mednarodne storitve potniškega prometa, in sicer v skladu z ekonomsko analizo in s pravom Unije ter z načeloma enakosti in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(17)

Pri presoji, ali bi bilo lahko ekonomsko ravnotežje pogodb za opravljanje javne službe ogroženo, bi bilo treba upoštevati vnaprej določena merila, na primer vpliv na dobičkonosnost katerih koli storitev, ki jih zajema pogodba za opravljanje javne službe, vključno s posledičnim vplivom na neto stroške pristojnega javnega organa, ki je dodelil pogodbo, povpraševanje potnikov, cene vozovnic, ureditev izdajanja vozovnic, lokacijo in število postaj na obeh straneh meje ter čas in pogostnost predlagane nove storitve. Države članice lahko v skladu s tako presojo in odločitvijo zadevnega regulatornega organa odobrijo, spremenijo ali zavrnejo pravico dostopa za zaprošeno mednarodno storitev potniškega prometa, vključno z uporabnino, ki se naloži prevozniku nove mednarodne storitve potniškega prometa, in sicer v skladu z ekonomsko analizo in s pravom Unije ter z načeloma enakosti in nediskriminacije.

| (18) | Da bi izboljšali potniške storitve na progah, ki izpolnjujejo obveznosti javnih služb, bi bilo državam članicam treba omogočiti, da pristojne organe za opravljanje teh storitev pooblastijo, da uvedejo dajatev na storitve potniškega prometa v skladu s pristojnostjo teh organov. Z dajatvijo bi se pomagalo financirati obveznosti opravljanja javnih storitev, določenih v pogodbah za opravljanje javnih služb. |
| --- | --- |

(18)

Da bi izboljšali potniške storitve na progah, ki izpolnjujejo obveznosti javnih služb, bi bilo državam članicam treba omogočiti, da pristojne organe za opravljanje teh storitev pooblastijo, da uvedejo dajatev na storitve potniškega prometa v skladu s pristojnostjo teh organov. Z dajatvijo bi se pomagalo financirati obveznosti opravljanja javnih storitev, določenih v pogodbah za opravljanje javnih služb.

| (18a) | Razvoj trga je pokazal, da je bistvenega pomena okrepitev vloge regulatornih organov. Če naj igrajo ključno vlogo pri zagotavljanju poštenega okolja s pogoji enakopravnega dostopa, morajo prejeti finančna sredstva, ustrezno osebje in logistično opremo za izpolnjevanje te naloge. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(18a)

Razvoj trga je pokazal, da je bistvenega pomena okrepitev vloge regulatornih organov. Če naj igrajo ključno vlogo pri zagotavljanju poštenega okolja s pogoji enakopravnega dostopa, morajo prejeti finančna sredstva, ustrezno osebje in logistično opremo za izpolnjevanje te naloge. [Sprememba 20]

| (18b) | Nacionalni regulatorni organ mora biti neodvisna regulatorna ustanova, pooblaščena za obravnavanje zadev na lastno pobudo in za opravljanje preiskav ter sposobna izdajati mnenja in izvršljive odločitve, z namenom zagotavljanja odprtega trga brez ovir, s prosto in neizkrivljeno konkurenco. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(18b)

Nacionalni regulatorni organ mora biti neodvisna regulatorna ustanova, pooblaščena za obravnavanje zadev na lastno pobudo in za opravljanje preiskav ter sposobna izdajati mnenja in izvršljive odločitve, z namenom zagotavljanja odprtega trga brez ovir, s prosto in neizkrivljeno konkurenco. [Sprememba 21]

| (19) | Nacionalni regulatorni organ bi moral delovati tako, da ne pride do konflikta interesov in kakršne koli vpletenosti v dodeljevanje pogodb za opravljanje javne službe, ki se preučuje
  , brez poseganja v možnost financiranja tega organa iz državnega proračuna ali iz pristojbin v železniškem sektorju ali v objavo ustreznih informacij
  . Pristojnost regulatornega organa bi bilo treba razširiti, da bi mu omogočili presojanje namena mednarodne storitve in, kjer je to ustrezno, morebitnega ekonomskega učinka na obstoječe pogodbe za opravljanje javne službe. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(19)

Nacionalni regulatorni organ bi moral delovati tako, da ne pride do konflikta interesov in kakršne koli vpletenosti v dodeljevanje pogodb za opravljanje javne službe, ki se preučuje
  , brez poseganja v možnost financiranja tega organa iz državnega proračuna ali iz pristojbin v železniškem sektorju ali v objavo ustreznih informacij
  . Pristojnost regulatornega organa bi bilo treba razširiti, da bi mu omogočili presojanje namena mednarodne storitve in, kjer je to ustrezno, morebitnega ekonomskega učinka na obstoječe pogodbe za opravljanje javne službe. [Sprememba 22]

| (19a) | Nacionalni regulatorni organ bi moral biti organizacijsko, finančno, pravno in pri odločanju neodvisen od katerega koli upravljavca železniške infrastrukture, organa za zaračunavanje uporabnine, organa za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ali od prosilcev. Nacionalni regulatorni organ mora imeti potrebne upravne zmogljivosti glede osebja in sredstev, da lahko zagotavlja, da je železniški trg odprt in pregleden. Raven osebja, ki je potrebna, bi morala biti neposredno povezana s tržnimi potrebami in se temu primerno spreminjati. Nacionalni regulatorni organ bi moral sprejemati odločitve glede pritožb, ravnati na lastno pobudo, izvajati preiskave v primeru sporov in spremljati razvoj trga. Podpirati bi ga moral regulatorni organ Evropske komisije. Nacionalni regulatorni organ bi moral hraniti zbirko podatkov osnutkov svojih odločitev, ki bi bila dostopna Evropski komisiji. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(19a)

Nacionalni regulatorni organ bi moral biti organizacijsko, finančno, pravno in pri odločanju neodvisen od katerega koli upravljavca železniške infrastrukture, organa za zaračunavanje uporabnine, organa za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ali od prosilcev. Nacionalni regulatorni organ mora imeti potrebne upravne zmogljivosti glede osebja in sredstev, da lahko zagotavlja, da je železniški trg odprt in pregleden. Raven osebja, ki je potrebna, bi morala biti neposredno povezana s tržnimi potrebami in se temu primerno spreminjati. Nacionalni regulatorni organ bi moral sprejemati odločitve glede pritožb, ravnati na lastno pobudo, izvajati preiskave v primeru sporov in spremljati razvoj trga. Podpirati bi ga moral regulatorni organ Evropske komisije. Nacionalni regulatorni organ bi moral hraniti zbirko podatkov osnutkov svojih odločitev, ki bi bila dostopna Evropski komisiji. [Sprememba 23]

| (20) | Za investiranje v storitve, ki uporabljajo specializirano infrastrukturo, kot so hitre železniške povezave, potrebujejo prosilci pravno varnost zaradi obsežnosti in dolgoročnosti zadevnih naložb. |
| --- | --- |

(20)

Za investiranje v storitve, ki uporabljajo specializirano infrastrukturo, kot so hitre železniške povezave, potrebujejo prosilci pravno varnost zaradi obsežnosti in dolgoročnosti zadevnih naložb.

| (21) | Nacionalni regulatorni organi bi morali izmenjevati informacije in

  pod okriljem Komisije vzpostaviti mrežo za krepitev medsebojnega sodelovanja z razvojem skupnih načel ter izmenjavo najboljših praks in informacij. V posameznih primerih
  , kadar je to ustrezno, v posameznih primerih

  bi morali tudi
  usklajevati načela in prakso za presojo, ali je ekonomsko ravnotežje pogodbe za opravljanje javne službe ogroženo. Na podlagi izkušenj bi morali postopoma oblikovati
  skupne
  smernice
  na evropski ravni
  .
  Komisija bi morala na podlagi izkušenj mreže regulatornih organov podati zakonodajni predlog za ustanovitev evropskega regulatornega organa
  . [Spremembi 24 in 25 ] |
| --- | --- |

(21)

Nacionalni regulatorni organi bi morali izmenjevati informacije in

  pod okriljem Komisije vzpostaviti mrežo za krepitev medsebojnega sodelovanja z razvojem skupnih načel ter izmenjavo najboljših praks in informacij. V posameznih primerih
  , kadar je to ustrezno, v posameznih primerih

  bi morali tudi
  usklajevati načela in prakso za presojo, ali je ekonomsko ravnotežje pogodbe za opravljanje javne službe ogroženo. Na podlagi izkušenj bi morali postopoma oblikovati
  skupne
  smernice
  na evropski ravni
  .
  Komisija bi morala na podlagi izkušenj mreže regulatornih organov podati zakonodajni predlog za ustanovitev evropskega regulatornega organa
  . [Spremembi 24 in 25 ]

| (22) | Za zagotovitev lojalne konkurence med prevozniki v železniškem prometu je

  bi moral regulatorni organ
  zagotavljanje prevoznih storitev ločevati od upravljanja

  in upravljanje
  objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev. Glede na to je nujno, da se ti dve vrsti dejavnosti upravljata neodvisno v različnih pravnih subjektih. Taka neodvisnost ne pomeni, da je treba za vsak objekt, potreben za izvajanje železniških storitev, ustanoviti ločen organ ali podjetje.

  , voditi pregledno in v skladu s postopki, določenimi v tej direktivi. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev lojalne konkurence med prevozniki v železniškem prometu je

  bi moral regulatorni organ
  zagotavljanje prevoznih storitev ločevati od upravljanja

  in upravljanje
  objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev. Glede na to je nujno, da se ti dve vrsti dejavnosti upravljata neodvisno v različnih pravnih subjektih. Taka neodvisnost ne pomeni, da je treba za vsak objekt, potreben za izvajanje železniških storitev, ustanoviti ločen organ ali podjetje.

  , voditi pregledno in v skladu s postopki, določenimi v tej direktivi. [Sprememba 26]

| (22a) | Izboljšan dostop do informacij o potovanju ter prodajnih mest za nakup vozovnic na potniških postajah morajo dopolnjevati druge regulativne pobude, katerih cilj je olajšati oblikovanje in razvoj telematskih aplikacij za potnike. [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(22a)

Izboljšan dostop do informacij o potovanju ter prodajnih mest za nakup vozovnic na potniških postajah morajo dopolnjevati druge regulativne pobude, katerih cilj je olajšati oblikovanje in razvoj telematskih aplikacij za potnike. [Sprememba 138]

| (23) | Za zagotovitev zanesljivih in primernih storitev je treba poskrbeti, da prevozniki v železniškem prometu ob vsakem času izpolnjujejo nekatere zahteve v zvezi z ugledom, finančno sposobnostjo
  , socialnimi standardi
  in strokovno usposobljenostjo. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev zanesljivih in primernih storitev je treba poskrbeti, da prevozniki v železniškem prometu ob vsakem času izpolnjujejo nekatere zahteve v zvezi z ugledom, finančno sposobnostjo
  , socialnimi standardi
  in strokovno usposobljenostjo. [Sprememba 27]

| (24) | Za zaščito uporabnikov in tretjih oseb je pomembno

  bistveno
  zagotoviti, da so prevozniki v železniškem prometu dovolj zavarovani glede odgovornosti.
  Treba bi bilo tudi omogočiti kritje odgovornosti v primeru nezgod z jamstvi, ki bi jih zagotovile banke ali druga podjetja, vendar le, če je tako kritje ponujeno pod tržnimi pogoji, ne predstavlja državne pomoči in ne vsebuje elementov diskriminacije proti drugim prevoznikom v železniškem prometu. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(24)

Za zaščito uporabnikov in tretjih oseb je pomembno

  bistveno
  zagotoviti, da so prevozniki v železniškem prometu dovolj zavarovani glede odgovornosti.
  Treba bi bilo tudi omogočiti kritje odgovornosti v primeru nezgod z jamstvi, ki bi jih zagotovile banke ali druga podjetja, vendar le, če je tako kritje ponujeno pod tržnimi pogoji, ne predstavlja državne pomoči in ne vsebuje elementov diskriminacije proti drugim prevoznikom v železniškem prometu. [Sprememba 28]

| (25) | Prevoznik

  Vsi prevozniki
  v železniškem prometu bi moral

  morali
  imeti tudi obveznost izpolnjevati
  tako
  nacionalne določbe in

  kot tudi
  določbe Unije o zagotavljanju železniških storitev, uporabljene brez diskriminacije, ki prevozniku

  prevoznikom
  v železniškem prometu zagotavljajo popolnoma varno in ob ustreznem

  popolnem
  upoštevanju zdravstvenih in

  obstoječih obveznosti glede
  socialnih pogojev
  , zdravja
  ter pravic delavcev in potrošnikov opravljati njegovo

  njihovo
  dejavnost na določenih

  vseh
  odsekih proge. [Spremembi 29 in 30] |
| --- | --- |

(25)

Prevoznik

  Vsi prevozniki
  v železniškem prometu bi moral

  morali
  imeti tudi obveznost izpolnjevati
  tako
  nacionalne določbe in

  kot tudi
  določbe Unije o zagotavljanju železniških storitev, uporabljene brez diskriminacije, ki prevozniku

  prevoznikom
  v železniškem prometu zagotavljajo popolnoma varno in ob ustreznem

  popolnem
  upoštevanju zdravstvenih in

  obstoječih obveznosti glede
  socialnih pogojev
  , zdravja
  ter pravic delavcev in potrošnikov opravljati njegovo

  njihovo
  dejavnost na določenih

  vseh
  odsekih proge. [Spremembi 29 in 30]

| (26) | Postopki za dodeljevanje, vzdrževanje in spreminjanje licenc za obratovanje za prevoznike v železniškem prometu bi morali biti pregledni in skladni z načelom prepovedi diskriminacije. |
| --- | --- |

(26)

Postopki za dodeljevanje, vzdrževanje in spreminjanje licenc za obratovanje za prevoznike v železniškem prometu bi morali biti pregledni in skladni z načelom prepovedi diskriminacije.

| (26a) | Še vedno velja, da se prevoznikom v železniškem prometu odobritev licenc za vozni park prepogosto neupravičeno preprečuje, kar izkrivlja dostop na trg. Zato je primerno, da se Evropski železniški agenciji podelijo močna pooblastila. Komisija se torej poziva, naj kot del pregleda Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije

   (9)

  razišče, ali se za to področje lahko razširi pooblastila Evropske železniški agencije. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(26a)

Še vedno velja, da se prevoznikom v železniškem prometu odobritev licenc za vozni park prepogosto neupravičeno preprečuje, kar izkrivlja dostop na trg. Zato je primerno, da se Evropski železniški agenciji podelijo močna pooblastila. Komisija se torej poziva, naj kot del pregleda Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije

   (9)

  razišče, ali se za to področje lahko razširi pooblastila Evropske železniški agencije. [Sprememba 31]

| (27) | Za zagotovitev preglednosti in nediskriminatornega dostopa do železniške infrastrukture in z železnico povezanih storitev vsem prevoznikom v železniškem prometu se vse potrebne informacije za uresničevanje pravic dostopa objavijo v programu omrežja
  , vključno s formati, ki so dostopni invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo
  . [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev preglednosti in nediskriminatornega dostopa do železniške infrastrukture in z železnico povezanih storitev vsem prevoznikom v železniškem prometu se vse potrebne informacije za uresničevanje pravic dostopa objavijo v programu omrežja
  , vključno s formati, ki so dostopni invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo
  . [Sprememba 32]

| (28) | Primerna ureditev dodeljevanja železniških infrastrukturnih zmogljivosti in konkurenca med prevozniki bosta privedli do večje uravnoteženosti med različnimi načini prevoza. |
| --- | --- |

(28)

Primerna ureditev dodeljevanja železniških infrastrukturnih zmogljivosti in konkurenca med prevozniki bosta privedli do večje uravnoteženosti med različnimi načini prevoza.

| (29) | Spodbujanje optimalne uporabe železniške infrastrukture bo vodilo k znižanju stroškov, ki jih za družbo predstavlja promet. |
| --- | --- |

(29)

Spodbujanje optimalne uporabe železniške infrastrukture bo vodilo k znižanju stroškov, ki jih za družbo predstavlja promet.

| (30) | Primerna ureditev zaračunavanja za uporabo železniške infrastrukture, skupaj s primerno ureditvijo zaračunavanja za uporabo druge prometne infrastrukture in konkurenca med prevozniki bi morala privesti do optimalne uravnoteženosti med različnimi načini prevoza na trajnostni podlagi. |
| --- | --- |

(30)

Primerna ureditev zaračunavanja za uporabo železniške infrastrukture, skupaj s primerno ureditvijo zaračunavanja za uporabo druge prometne infrastrukture in konkurenca med prevozniki bi morala privesti do optimalne uravnoteženosti med različnimi načini prevoza na trajnostni podlagi.

| (31) | Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morala omogočati enak in enakopraven dostop za vse prevoznike v železniškem prometu in poskušati, kolikor je mogoče, pravično in nediskriminatorno zadovoljevati potrebe vseh uporabnikov in vseh vrst prometa. Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morala omogočati lojalno konkurenco pri zagotavljanju železniških prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(31)

Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morala omogočati enak in enakopraven dostop za vse prevoznike v železniškem prometu in poskušati, kolikor je mogoče, pravično in nediskriminatorno zadovoljevati potrebe vseh uporabnikov in vseh vrst prometa. Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morala omogočati lojalno konkurenco pri zagotavljanju železniških prevoznih storitev.

| (33) | Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti v takšnem okviru, kakor ga določijo države članice, bi moral spodbujati upravljavce železniške infrastrukture, da optimalno izkoristijo svojo infrastrukturo. |
| --- | --- |

(33)

Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti v takšnem okviru, kakor ga določijo države članice, bi moral spodbujati upravljavce železniške infrastrukture, da optimalno izkoristijo svojo infrastrukturo.

| (34) | Ureditev dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morala prevoznikom v železniškem prometu dajati jasne in dosledne spodbude, ki jih vodijo k racionalnim odločitvam. |
| --- | --- |

(34)

Ureditev dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morala prevoznikom v železniškem prometu dajati jasne in dosledne spodbude, ki jih vodijo k racionalnim odločitvam.

| (35) | Vsaka ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture bo za uporabnike pomenila ekonomsko sporočilo. Pomembno je, da so taka sporočila prevoznikom v železniškem prometu dosledna
  in jasna
  in da jih vodijo k razumnim
  in trajnostnim
  odločitvam. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(35)

Vsaka ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture bo za uporabnike pomenila ekonomsko sporočilo. Pomembno je, da so taka sporočila prevoznikom v železniškem prometu dosledna
  in jasna
  in da jih vodijo k razumnim
  in trajnostnim
  odločitvam. [Sprememba 33]

| (36) | Za upoštevanje potreb uporabnikov ali potencialnih uporabnikov zmogljivosti železniške infrastrukture pri njihovem načrtovanju poslovanja in potreb porabnikov železniških storitev ali tistih, ki jih financirajo, je pomembno, da upravljavec železniške infrastrukture zagotavlja, da se infrastrukturne zmogljivosti dodeljujejo na način, ki odraža potrebo po ohranjanju in izboljšanju stopnje zanesljivosti storitev. |
| --- | --- |

(36)

Za upoštevanje potreb uporabnikov ali potencialnih uporabnikov zmogljivosti železniške infrastrukture pri njihovem načrtovanju poslovanja in potreb porabnikov železniških storitev ali tistih, ki jih financirajo, je pomembno, da upravljavec železniške infrastrukture zagotavlja, da se infrastrukturne zmogljivosti dodeljujejo na način, ki odraža potrebo po ohranjanju in izboljšanju stopnje zanesljivosti storitev.

| (37) | Zaželeno je, da bi se prevoznike v železniškem prometu in upravljavce železniške infrastrukture spodbujalo k zmanjševanju motenj na omrežju in večanju njegove učinkovitosti. |
| --- | --- |

(37)

Zaželeno je, da bi se prevoznike v železniškem prometu in upravljavce železniške infrastrukture spodbujalo k zmanjševanju motenj na omrežju in večanju njegove učinkovitosti.

| (38) | Države članice bi morale imeti možnost, da kupcem železniških prevoznih storitev omogočijo neposredno udeležbo v postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(38)

Države članice bi morale imeti možnost, da kupcem železniških prevoznih storitev omogočijo neposredno udeležbo v postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti.

| (39) | Pomembno je upoštevati poslovne zahteve tako prosilcev za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti kot upravljavca železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

(39)

Pomembno je upoštevati poslovne zahteve tako prosilcev za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti kot upravljavca železniške infrastrukture.

| (40) | Pomembno je čim bolj povečati prilagodljivost upravljavcev železniške infrastrukture pri dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti, vendar bi bo moralo biti v skladu z izpolnjevanjem razumnih zahtev prosilca. |
| --- | --- |

(40)

Pomembno je čim bolj povečati prilagodljivost upravljavcev železniške infrastrukture pri dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti, vendar bi bo moralo biti v skladu z izpolnjevanjem razumnih zahtev prosilca.

| (40a) | Prosilce, ki ponujajo storitve prevoza blaga na posameznem vagonu, je treba spodbujati, da bi se razširil trg za nove stranke v železniškem prometu. Zato je pomembno, da upravljavec železniške infrastrukture pri dodeljevanju zmogljivosti te prosilce upošteva, da bi lahko imeli v polni meri koristi od tega pravnega okvira in da bi razširili delež železniškega trga za nove sektorje. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(40a)

Prosilce, ki ponujajo storitve prevoza blaga na posameznem vagonu, je treba spodbujati, da bi se razširil trg za nove stranke v železniškem prometu. Zato je pomembno, da upravljavec železniške infrastrukture pri dodeljevanju zmogljivosti te prosilce upošteva, da bi lahko imeli v polni meri koristi od tega pravnega okvira in da bi razširili delež železniškega trga za nove sektorje. [Sprememba 34]

| (41) | Postopek dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti mora preprečevati čezmerne omejitve želja prevoznikov, ki so imetniki pravice do uporabe infrastrukture ali želijo take pravice pridobiti za razvoj svojega poslovanja. |
| --- | --- |

(41)

Postopek dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti mora preprečevati čezmerne omejitve želja prevoznikov, ki so imetniki pravice do uporabe infrastrukture ali želijo take pravice pridobiti za razvoj svojega poslovanja.

| (42) | Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morda morala upoštevati dejstvo, da so bili različni sestavni deli železniškega infrastrukturnega omrežja načrtovani za različne glavne uporabnike. |
| --- | --- |

(42)

Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morda morala upoštevati dejstvo, da so bili različni sestavni deli železniškega infrastrukturnega omrežja načrtovani za različne glavne uporabnike.

| (43) | Pogosto imajo različni uporabniki in različne vrste uporabnikov tudi različen vpliv na infrastrukturne zmogljivosti, zato je treba potrebe po različnih storitvah pravilno uravnotežiti. |
| --- | --- |

(43)

Pogosto imajo različni uporabniki in različne vrste uporabnikov tudi različen vpliv na infrastrukturne zmogljivosti, zato je treba potrebe po različnih storitvah pravilno uravnotežiti.

| (44) | Storitve, ki se opravljajo na podlagi pogodb z javnimi oblastmi, lahko zahtevajo sprejetje posebnih pravil, da bi za uporabnike ohranile svojo privlačnost. |
| --- | --- |

(44)

Storitve, ki se opravljajo na podlagi pogodb z javnimi oblastmi, lahko zahtevajo sprejetje posebnih pravil, da bi za uporabnike ohranile svojo privlačnost.

| (45) | Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti mora upoštevati učinke naraščajoče preobremenjenosti infrastrukturne zmogljivosti in, nenazadnje, pomanjkanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(45)

Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti mora upoštevati učinke naraščajoče preobremenjenosti infrastrukturne zmogljivosti in, nenazadnje, pomanjkanje zmogljivosti.

| (46) | Različni časovni okviri za načrtovanje vrst prometa bi morali zagotavljati, da se prošnjam za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti lahko ugodi tudi še po koncu postopka načrtovanja letnega delovnega voznega reda. |
| --- | --- |

(46)

Različni časovni okviri za načrtovanje vrst prometa bi morali zagotavljati, da se prošnjam za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti lahko ugodi tudi še po koncu postopka načrtovanja letnega delovnega voznega reda.

| (47) | Za zagotovitev optimalnih rezultatov za prevoznike v železniškem prometu je zaželeno zahtevati preskus uporabe infrastrukturnih zmogljivosti, če je za zadovoljitev potreb uporabnikov potrebna uskladitev prošenj za dodelitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev optimalnih rezultatov za prevoznike v železniškem prometu je zaželeno zahtevati preskus uporabe infrastrukturnih zmogljivosti, če je za zadovoljitev potreb uporabnikov potrebna uskladitev prošenj za dodelitev zmogljivosti.

| (48) | Glede na monopolni položaj upravljavcev železniške infrastrukture bi bilo treba od njih zahtevati, da raziščejo razpoložljive infrastrukturne zmogljivosti in postopke za njihovo povečanje, kadar v postopku dodeljevanja zmogljivosti ni možno zadovoljiti zahtev uporabnikov. |
| --- | --- |

(48)

Glede na monopolni položaj upravljavcev železniške infrastrukture bi bilo treba od njih zahtevati, da raziščejo razpoložljive infrastrukturne zmogljivosti in postopke za njihovo povečanje, kadar v postopku dodeljevanja zmogljivosti ni možno zadovoljiti zahtev uporabnikov.

| (49) | Pomanjkanje informacij o prošnjah drugih prevoznikov v železniškem prometu in omejitvah znotraj sistema lahko prevoznikom v železniškem prometu oteži optimizacijo njihovih prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(49)

Pomanjkanje informacij o prošnjah drugih prevoznikov v železniškem prometu in omejitvah znotraj sistema lahko prevoznikom v železniškem prometu oteži optimizacijo njihovih prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.

| (50) | Pomembno je zagotoviti boljše usklajevanje ureditev dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, da bi se povečala privlačnost železnice za promet, ki uporablja omrežje več kot enega upravljavca železniške infrastrukture, zlasti za mednarodni promet.
  V tem kontekstu je zaželena morebitna končna ustanovitev evropskega regulatornega organa. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(50)

Pomembno je zagotoviti boljše usklajevanje ureditev dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, da bi se povečala privlačnost železnice za promet, ki uporablja omrežje več kot enega upravljavca železniške infrastrukture, zlasti za mednarodni promet.
  V tem kontekstu je zaželena morebitna končna ustanovitev evropskega regulatornega organa. [Sprememba 35]

| (51) | Pomembno je zmanjšati izkrivljanje konkurence, ki lahko nastane med železniškimi infrastrukturami ali med različnimi načini prevoza zaradi velikih razlik v načelih zaračunavanja uporabnine. |
| --- | --- |

(51)

Pomembno je zmanjšati izkrivljanje konkurence, ki lahko nastane med železniškimi infrastrukturami ali med različnimi načini prevoza zaradi velikih razlik v načelih zaračunavanja uporabnine.

| (52) | Zaželeno je opredeliti tiste sestavne dele infrastrukturnih storitev, ki so za prevoznika bistvene pri zagotavljanju prevoznih storitev in ki morale biti zagotovljene v zameno za najnižje cene dostopa. |
| --- | --- |

(52)

Zaželeno je opredeliti tiste sestavne dele infrastrukturnih storitev, ki so za prevoznika bistvene pri zagotavljanju prevoznih storitev in ki morale biti zagotovljene v zameno za najnižje cene dostopa.

| (53) | Povečane
  naložbe v železniško infrastrukturo
  , zlasti obstoječo,
  so potrebne, ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture pa bi morala spodbujati upravljavce železniške infrastrukture, da ustrezne naložbe naredijo ekonomsko privlačne
  in trajnostne z okoljskega vidika
  . [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(53)

Povečane
  naložbe v železniško infrastrukturo
  , zlasti obstoječo,
  so potrebne, ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture pa bi morala spodbujati upravljavce železniške infrastrukture, da ustrezne naložbe naredijo ekonomsko privlačne
  in trajnostne z okoljskega vidika
  . [Sprememba 36]

| (54) | Za vzpostavitev primerne in pravične višine uporabnin za uporabo infrastrukture morajo upravljavci železniške infrastrukture evidentirati in ovrednotiti svoja osnovna sredstva ter razviti jasno razumevanje stroškovnih faktorjev pri obratovanju infrastrukture. |
| --- | --- |

(54)

Za vzpostavitev primerne in pravične višine uporabnin za uporabo infrastrukture morajo upravljavci železniške infrastrukture evidentirati in ovrednotiti svoja osnovna sredstva ter razviti jasno razumevanje stroškovnih faktorjev pri obratovanju infrastrukture.

| (55) | Pri odločitvah na področju prevozov je zaželeno zagotoviti, da se upoštevajo zunanji stroški in da zaračunavanje uporabnin za uporabo infrastrukture lahko prispeva k ponotranjenju zunanjih stroškov na usklajen in uravnotežen način pri vseh načinih prevoza. |
| --- | --- |

(55)

Pri odločitvah na področju prevozov je zaželeno zagotoviti, da se upoštevajo zunanji stroški in da zaračunavanje uporabnin za uporabo infrastrukture lahko prispeva k ponotranjenju zunanjih stroškov na usklajen in uravnotežen način pri vseh načinih prevoza.

| (56) | Pomembno je zagotoviti, da so uporabnine za domači in mednarodni promet takšne, da železniškemu prometu omogočijo zadovoljiti potrebe trga; zato se uporabnina za uporabo infrastrukture določi glede na stroške, ki nastanejo neposredno zaradi izvajanja železniških prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(56)

Pomembno je zagotoviti, da so uporabnine za domači in mednarodni promet takšne, da železniškemu prometu omogočijo zadovoljiti potrebe trga; zato se uporabnina za uporabo infrastrukture določi glede na stroške, ki nastanejo neposredno zaradi izvajanja železniških prevoznih storitev.

| (57) | Skupna višina pokrivanja stroškov s pomočjo uporabnin za uporabo infrastrukture vpliva na višino državnih prispevkov; države članice lahko določijo različno višino skupnega pokrivanja stroškov. Vendar bi morala vsaka ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture omogočati promet, ki lahko pokriva vsaj dodatne stroške, ki jih povzroča z uporabo železniškega omrežja. |
| --- | --- |

(57)

Skupna višina pokrivanja stroškov s pomočjo uporabnin za uporabo infrastrukture vpliva na višino državnih prispevkov; države članice lahko določijo različno višino skupnega pokrivanja stroškov. Vendar bi morala vsaka ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture omogočati promet, ki lahko pokriva vsaj dodatne stroške, ki jih povzroča z uporabo železniškega omrežja.

| (58) | Železniška infrastruktura je naravni monopol. Zato je upravljavcem železniške infrastrukture treba zagotoviti spodbude za zmanjševanje stroškov in učinkovito upravljanje svoje infrastrukture. |
| --- | --- |

(58)

Železniška infrastruktura je naravni monopol. Zato je upravljavcem železniške infrastrukture treba zagotoviti spodbude za zmanjševanje stroškov in učinkovito upravljanje svoje infrastrukture.

| (58a) | Da bi se povečal delež prevoza potnikov in blaga v železniškem prometu v primerjavi z drugimi načini prevoza, je zaželeno, da države članice pri internalizaciji zunanjih stroškov zagotovijo, da diferencirane dajatve nimajo negativnih vplivov na finančno ravnovesje upravljavca železniške infrastrukture. Če bi upravljavec železniške infrastrukture vseeno utrpel škodo zaradi te diferenciacije, je priporočljivo, da države članice razliko uravnajo ob upoštevanju pravil o državni pomoči. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(58a)

Da bi se povečal delež prevoza potnikov in blaga v železniškem prometu v primerjavi z drugimi načini prevoza, je zaželeno, da države članice pri internalizaciji zunanjih stroškov zagotovijo, da diferencirane dajatve nimajo negativnih vplivov na finančno ravnovesje upravljavca železniške infrastrukture. Če bi upravljavec železniške infrastrukture vseeno utrpel škodo zaradi te diferenciacije, je priporočljivo, da države članice razliko uravnajo ob upoštevanju pravil o državni pomoči. [Sprememba 37]

| (59) | Razvoj železniškega prevoza bi bilo treba doseči med drugim s pomočjo razpoložljivih instrumentov Unije in brez poseganja v že postavljene prednostne naloge.
  [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(59)

Razvoj železniškega prevoza bi bilo treba doseči med drugim s pomočjo razpoložljivih instrumentov Unije in brez poseganja v že postavljene prednostne naloge.
  [Sprememba 38]

| (60) | Popusti, ki se priznajo prevoznikom v železniškem prometu, morajo biti povezani z dejanskimi prihranki pri upravnih stroških, zlasti prihranki pri transakcijskih stroških. Popusti se lahko uporabljajo tudi za spodbujanje učinkovite uporabe infrastrukture. |
| --- | --- |

(60)

Popusti, ki se priznajo prevoznikom v železniškem prometu, morajo biti povezani z dejanskimi prihranki pri upravnih stroških, zlasti prihranki pri transakcijskih stroških. Popusti se lahko uporabljajo tudi za spodbujanje učinkovite uporabe infrastrukture.

| (61) | Zaželeno je, da se prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem železniške infrastrukture zagotovijo spodbude za čim večje zmanjševanje motenj omrežja.
  [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(61)

Zaželeno je, da se prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem železniške infrastrukture zagotovijo spodbude za čim večje zmanjševanje motenj omrežja.
  [Sprememba 39]

| (62) | Dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti je za upravljavca infrastrukture strošek, za katerega se zahteva plačilo.
  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(62)

Dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti je za upravljavca infrastrukture strošek, za katerega se zahteva plačilo.
  [Sprememba 40]

| (63) | Učinkovito upravljanje ter pravična in nediskriminatorna uporaba železniške infrastrukture zahtevata ustanovitev regulatornega organa

  nacionalnih regulatornih organov
  , ki nadzoruje

  nadzorujejo
  uporabo pravil, določenih v tej direktivi, in deluje

  delujejo
  kot pritožbeni organ, ne glede na možnost sodne revizije. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(63)

Učinkovito upravljanje ter pravična in nediskriminatorna uporaba železniške infrastrukture zahtevata ustanovitev regulatornega organa

  nacionalnih regulatornih organov
  , ki nadzoruje

  nadzorujejo
  uporabo pravil, določenih v tej direktivi, in deluje

  delujejo
  kot pritožbeni organ, ne glede na možnost sodne revizije. [Sprememba 41]

| (64) | Ob zagotavljanju celovitosti notranjega trga so potrebni posebni ukrepi, ki omogočajo upoštevanje določenega geopolitičnega in zemljepisnega položaja nekaterih držav članic ter posebne organiziranosti železniškega sektorja v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(64)

Ob zagotavljanju celovitosti notranjega trga so potrebni posebni ukrepi, ki omogočajo upoštevanje določenega geopolitičnega in zemljepisnega položaja nekaterih držav članic ter posebne organiziranosti železniškega sektorja v različnih državah članicah.

| (65) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejetje prilog k tej direktivi. Ker so navedeni ukrepi splošne narave in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive, jih je treba sprejeti kot delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe.

  Da bi zagotovili ustrezno delovanje železniškega trga in dobro regulacijo glede zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja zmogljivosti železniškega infrastrukture, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v zvezi s predpisanimi merili in postopki v okviru spremljanja trga, nekaterimi elementi programa omrežja, nekaterimi načeli zaračunavanja uporabnin, začasnimi znižanji za Evropski sistem vodenja vlakov (v nadaljnjem besedilu: ETCS), nekaterimi elementi načrta izvedbe, merili za določanje zahtev v zvezi s prosilci za uporabo železniške infrastrukture, časovnim načrtom postopka dodeljevanja, finančnimi izkazi ter skupnimi načeli in prakso regulatornih organov pri sprejemanju odločitev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(65)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejetje prilog k tej direktivi. Ker so navedeni ukrepi splošne narave in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive, jih je treba sprejeti kot delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe.

  Da bi zagotovili ustrezno delovanje železniškega trga in dobro regulacijo glede zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja zmogljivosti železniškega infrastrukture, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v zvezi s predpisanimi merili in postopki v okviru spremljanja trga, nekaterimi elementi programa omrežja, nekaterimi načeli zaračunavanja uporabnin, začasnimi znižanji za Evropski sistem vodenja vlakov (v nadaljnjem besedilu: ETCS), nekaterimi elementi načrta izvedbe, merili za določanje zahtev v zvezi s prosilci za uporabo železniške infrastrukture, časovnim načrtom postopka dodeljevanja, finančnimi izkazi ter skupnimi načeli in prakso regulatornih organov pri sprejemanju odločitev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 42]

| (66) | Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te direktive bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
   (10)
  .

  Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (11). [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(66)

Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te direktive bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
   (10)
  .

  Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (11). [Sprememba 43]

| (67) | V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ciljev te direktive, in sicer spodbujanje razvoja železnic Unije, določitev splošnih načel za odobritev licence prevoznikom v železniškem prometu in usklajevanje ureditev v državah članicah glede dodeljevanja železniških infrastrukturnih zmogljivosti ter uporabnin za uporabo slednjih, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, upoštevajoč očitno mednarodno razsežnost izdajanja takšnih licenc in delovanja pomembnih elementov železniških omrežij, in glede na potrebo zagotoviti poštene enakopravne pogoje dostopa do infrastrukture, in lahko zato cilje zaradi njihovih čeznacionalnih vidikov bolje doseže Unija. Ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(67)

V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ciljev te direktive, in sicer spodbujanje razvoja železnic Unije, določitev splošnih načel za odobritev licence prevoznikom v železniškem prometu in usklajevanje ureditev v državah članicah glede dodeljevanja železniških infrastrukturnih zmogljivosti ter uporabnin za uporabo slednjih, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, upoštevajoč očitno mednarodno razsežnost izdajanja takšnih licenc in delovanja pomembnih elementov železniških omrežij, in glede na potrebo zagotoviti poštene enakopravne pogoje dostopa do infrastrukture, in lahko zato cilje zaradi njihovih čeznacionalnih vidikov bolje doseže Unija. Ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev.

| (68) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo bistveno spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki niso vsebinsko spremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(68)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo bistveno spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki niso vsebinsko spremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (69) | Za države članice, ki železniškega sistema nimajo in tudi ne predvidevajo njegove vzpostavitve v bližnji prihodnosti, bi bila obveznost prenosa in izvajanja te direktive nesorazmerna in nesmiselna. Zaradi tega bi bilo treba takšne države članice izvzeti iz te obveznosti. |
| --- | --- |

(69)

Za države članice, ki železniškega sistema nimajo in tudi ne predvidevajo njegove vzpostavitve v bližnji prihodnosti, bi bila obveznost prenosa in izvajanja te direktive nesorazmerna in nesmiselna. Zaradi tega bi bilo treba takšne države članice izvzeti iz te obveznosti.

| (70) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (12) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (12) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (71) | Ta direktiva ne bi smela posegati v časovne roke, določene v delu B Priloge XI, znotraj katerih se morajo države članice uskladiti s predhodnimi direktivami. |
| --- | --- |

(71)

Ta direktiva ne bi smela posegati v časovne roke, določene v delu B Priloge XI, znotraj katerih se morajo države članice uskladiti s predhodnimi direktivami.

| (71a) | Komisija bi morala glede na resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. julija 2007

   (13)

  in 17. junija 2010

   (14)

  o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa ter glede na izvajanje Direktive 2001/12/ES do konca leta 2012 predstaviti zakonodajni predlog o ločitvi upravljavca železniške infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu. Glede na to, da železniški sektor zaenkrat še ni v celoti odprt, bi morala Komisija do istega datuma predstaviti zakonodajni predlog o odprtju trga
  – [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(71a)

Komisija bi morala glede na resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. julija 2007

   (13)

  in 17. junija 2010

   (14)

  o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa ter glede na izvajanje Direktive 2001/12/ES do konca leta 2012 predstaviti zakonodajni predlog o ločitvi upravljavca železniške infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu. Glede na to, da železniški sektor zaenkrat še ni v celoti odprt, bi morala Komisija do istega datuma predstaviti zakonodajni predlog o odprtju trga
  – [Sprememba 44]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa:

| (a) | pravila, ki se uporabljajo za upravljanje železniške infrastrukture in dejavnosti železniškega prevoza, ki jih opravljajo prevozniki v železniškem prometu, ki imajo ali bodo imeli sedež v državi članici, kot je določeno v poglavju II; |
| --- | --- |

(a)

pravila, ki se uporabljajo za upravljanje železniške infrastrukture in dejavnosti železniškega prevoza, ki jih opravljajo prevozniki v železniškem prometu, ki imajo ali bodo imeli sedež v državi članici, kot je določeno v poglavju II;

| (b) | pogoje, ki jih države članice uporabljajo za izdajanje, podaljšanje ali spremembo licenc za prevoznike v železniškem prometu, ki imajo ali bodo imeli svoj sedež v Uniji, kot je določeno v poglavju III; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, ki jih države članice uporabljajo za izdajanje, podaljšanje ali spremembo licenc za prevoznike v železniškem prometu, ki imajo ali bodo imeli svoj sedež v Uniji, kot je določeno v poglavju III;

| (c) | načela in postopke, ki se uporabljajo za določanje in pobiranje uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, kot je določeno v poglavju IV. |
| --- | --- |

(c)

načela in postopke, ki se uporabljajo za določanje in pobiranje uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, kot je določeno v poglavju IV.

2.   Ta direktiva velja za uporabo železniške infrastrukture v domačem in mednarodnem železniškem prometu.

Člen 2

Izvzetja iz področja uporabe

1.   Poglavje II se ne uporablja za prevoznike v železniškem prometu, katerih dejavnost je omejena samo na mestni, primestni ali regionalni promet.

2.   Države članice lahko iz uporabe poglavja III izvzamejo:

| (a) | prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno potniški prevoz v neodvisni lokalni in regionalni železniški infrastrukturi; |
| --- | --- |

(a)

prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno potniški prevoz v neodvisni lokalni in regionalni železniški infrastrukturi;

| (b) | prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno mestni ali primestni potniški promet; |
| --- | --- |

(b)

prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno mestni ali primestni potniški promet;

| (c) | prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno regionalni železniški prevoz blaga; |
| --- | --- |

(c)

prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno regionalni železniški prevoz blaga;

| (d) | prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno prevoz blaga v zasebni železniški infrastrukturi, ki obstaja zgolj za potrebe izvajanja lastnikovega lastnega prevoza blaga. |
| --- | --- |

(d)

prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno prevoz blaga v zasebni železniški infrastrukturi, ki obstaja zgolj za potrebe izvajanja lastnikovega lastnega prevoza blaga.

(2a)
     
  Države članice lahko iz uporabe členov 6, 7, 8 in 13 ter poglavja IV izvzamejo:

| — | prevoznike v železniškem prometu, ki za železniški promet blaga uporabljajo samo tisto železniško infrastrukturo, ki so jo sami upravljali pred začetkom ...

   (15)

  in katere tirna širina se razlikuje od glavne tirne širine na omrežju zadevne države članice, ter ki je povezana z železniško infrastrukturo tretje države – če upravljana infrastruktura ni opredeljena v Odločbi št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah EU za razvoj vseevropskega prometnega omrežja

   (16). [Spremembi 134 in 135] |
| --- | --- |

—

prevoznike v železniškem prometu, ki za železniški promet blaga uporabljajo samo tisto železniško infrastrukturo, ki so jo sami upravljali pred začetkom ...

   (15)

  in katere tirna širina se razlikuje od glavne tirne širine na omrežju zadevne države članice, ter ki je povezana z železniško infrastrukturo tretje države – če upravljana infrastruktura ni opredeljena v Odločbi št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o smernicah EU za razvoj vseevropskega prometnega omrežja

   (16). [Spremembi 134 in 135]

3.   Države članice lahko iz uporabe poglavja IV izvzamejo:

| (a) | lokalna in regionalna neodvisna omrežja, ki za potniški promet uporabljajo železniško infrastrukturo; |
| --- | --- |

(a)

lokalna in regionalna neodvisna omrežja, ki za potniški promet uporabljajo železniško infrastrukturo;

| (b) | omrežja, ki so namenjena samo obratovanju mestnega in primestnega železniškega potniškega prometa; |
| --- | --- |

(b)

omrežja, ki so namenjena samo obratovanju mestnega in primestnega železniškega potniškega prometa;

| (c) | regionalna omrežja, ki jih za regionalni promet blaga uporablja izključno železniški prevoznik, katerega odstavek 1 ne ureja, dokler drug prevoznik ne zaprosi za infrastrukturne zmogljivosti na tem omrežju; |
| --- | --- |

(c)

regionalna omrežja, ki jih za regionalni promet blaga uporablja izključno železniški prevoznik, katerega odstavek 1 ne ureja, dokler drug prevoznik ne zaprosi za infrastrukturne zmogljivosti na tem omrežju;

| (d) | zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga; |
| --- | --- |

(d)

zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga;

| (e) | prevozne dejavnosti v obliki železniških storitev, ki se izvajajo kot tranzit preko Unije. |
| --- | --- |

(e)

prevozne dejavnosti v obliki železniških storitev, ki se izvajajo kot tranzit preko Unije.

Države članice lahko določijo časovna obdobja in roke za časovni razpored postopka dodeljevanja, ki se razlikujejo od tistih v členu 43(2), točki 4(b) Priloge VIII in točkah 3, 4 in 5 Priloge IX, za mednarodne vlakovne poti, ki se določijo v sodelovanju z upravljavci železniške infrastrukture iz tretjih držav na omrežju s tirno širino, ki se razlikuje od glavnega železniškega omrežja v Uniji. [Sprememba 45]

3a.
     
  Države članice lahko iz uporabe člena 31(5) izvzamejo vozila, s katerimi se opravlja prevoz ali so namenjena prevozu iz tretjih držav ali v tretje države, delujočimi v omrežju, katerega tirna širina se razlikuje od tirne širine glavnega železniškega omrežja v Uniji. [Sprememba 46]

4.   Ta direktiva se ne uporablja za prevoznike v železniškem prometu, ki zagotavljajo izključno izmenične prevoze za prevoz cestnih vozil skozi predor pod Rokavskim prelivom in prevoze v obliki izmeničnih prevozov za prevoz cestnih vozil skozi predor pod Rokavskim prelivom, razen iz členov 6(1), 10, 11, 12 in 28.

5.   Države članice lahko iz uporabe členov 10, 11, 12 in 28 izključijo katero koli storitev železniškega prometa, ki se opravlja kot tranzit preko Unije, pri kateri sta izhodiščni in namembni kraj zunaj ozemlja Unije.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | "prevoznik v železniškem prometu" pomeni vsako javno ali zasebno podjetje, ki je imetnik licence v skladu s to direktivo, katerega glavna poslovna dejavnost je zagotavljanje prevoznih storitev za prevoz potnikov in blaga v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko; ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko; |
| --- | --- |

(1)

"prevoznik v železniškem prometu" pomeni vsako javno ali zasebno podjetje, ki je imetnik licence v skladu s to direktivo, katerega glavna poslovna dejavnost je zagotavljanje prevoznih storitev za prevoz potnikov in blaga v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko; ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko;

| (2) | "upravljavec železniške infrastrukture" pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojen(-no) zlasti za vzpostavitev, upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture, vključno z upravljanjem prometa, krmiljenjem in usmerjanjem ter signalizacijo
  , v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi
  ;
  glavne
  naloge upravljavca železniške infrastrukture na železniškem omrežju ali na delu omrežja so lahko dodeljene različnim organom ali podjetjem

  so: odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo in oceno razpoložljivosti in dodeljevanjem posameznih vlakovnih poti, odločanje o zaračunavanju uporabnin za uporabo infrastrukture, vključno z določanjem in pobiranjem uporabnin, ter odločanje o naložbah v infrastrukturo
  ; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(2)

"upravljavec železniške infrastrukture" pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojen(-no) zlasti za vzpostavitev, upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture, vključno z upravljanjem prometa, krmiljenjem in usmerjanjem ter signalizacijo
  , v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi
  ;
  glavne
  naloge upravljavca železniške infrastrukture na železniškem omrežju ali na delu omrežja so lahko dodeljene različnim organom ali podjetjem

  so: odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo in oceno razpoložljivosti in dodeljevanjem posameznih vlakovnih poti, odločanje o zaračunavanju uporabnin za uporabo infrastrukture, vključno z določanjem in pobiranjem uporabnin, ter odločanje o naložbah v infrastrukturo
  ; [Sprememba 47]

| (2a) | "regulatorni organ" pomeni organ, ki v državi članici nadzoruje pravilno uporabo zadevnih uredb, ki ni udeležen pri oblikovanju politik in ki je popolnoma ločen od podjetij, zlasti tistih iz točk 1 in 2; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(2a)

"regulatorni organ" pomeni organ, ki v državi članici nadzoruje pravilno uporabo zadevnih uredb, ki ni udeležen pri oblikovanju politik in ki je popolnoma ločen od podjetij, zlasti tistih iz točk 1 in 2; [Sprememba 48]

| (3) | "železniška infrastruktura" pomeni vse postavke, navedene v Prilogi I.A k Uredbi Komisije (EGS) št. 2598/70 z dne 18. decembra 1970 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 z dne 4. junija 1970
   (17)
  , ki so zaradi jasnosti vključene v Prilogo I k tej direktivi; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(3)

"železniška infrastruktura" pomeni vse postavke, navedene v Prilogi I.A k Uredbi Komisije (EGS) št. 2598/70 z dne 18. decembra 1970 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 z dne 4. junija 1970
   (17)
  , ki so zaradi jasnosti vključene v Prilogo I k tej direktivi; [Sprememba 49]

| (4) | "mednarodni prevoz blaga“ pomeni prevozno storitev v železniškem prometu, kadar vlak prečka najmanj eno mejo države članice; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen in različni deli lahko imajo različen odhodni ali namembni kraj, če vsi vagoni prečkajo najmanj eno mejo; |
| --- | --- |

(4)

"mednarodni prevoz blaga“ pomeni prevozno storitev v železniškem prometu, kadar vlak prečka najmanj eno mejo države članice; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen in različni deli lahko imajo različen odhodni ali namembni kraj, če vsi vagoni prečkajo najmanj eno mejo;

| (5) | "mednarodna storitev potniškega prometa" pomeni storitev potniškega prometa, v okviru katere vlak prečka najmanj eno mejo države članice, pri čemer je glavni namen storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen in različni deli imajo lahko različen odhodni ali namembni kraj, pod pogojem, da vsi vagoni prečkajo najmanj eno mejo; |
| --- | --- |

(5)

"mednarodna storitev potniškega prometa" pomeni storitev potniškega prometa, v okviru katere vlak prečka najmanj eno mejo države članice, pri čemer je glavni namen storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen in različni deli imajo lahko različen odhodni ali namembni kraj, pod pogojem, da vsi vagoni prečkajo najmanj eno mejo;

| (6) | "mestni in primestni promet" pomeni prevozne storitve za zadovoljevanje prevoznih potreb mestnega središča ali urbane aglomeracije, vključno prevoznih potreb med takim središčem ali urbano aglomeracijo in okoliškimi območji; |
| --- | --- |

(6)

"mestni in primestni promet" pomeni prevozne storitve za zadovoljevanje prevoznih potreb mestnega središča ali urbane aglomeracije, vključno prevoznih potreb med takim središčem ali urbano aglomeracijo in okoliškimi območji;

| (7) | "regionalni promet" pomeni prevozne storitve za zadovoljevanje prevoznih potreb
  posamezne
  regije
  ali mejnih regij
  . [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(7)

"regionalni promet" pomeni prevozne storitve za zadovoljevanje prevoznih potreb
  posamezne
  regije
  ali mejnih regij
  . [Sprememba 50]

| (8) | "tranzit" pomeni prečkanje ozemlja Unije brez natovarjanja ali raztovarjanja blaga in/ali brez pobiranja ali odlaganja potnikov na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

(8)

"tranzit" pomeni prečkanje ozemlja Unije brez natovarjanja ali raztovarjanja blaga in/ali brez pobiranja ali odlaganja potnikov na ozemlju Unije;

| (9) | "licenca" pomeni dovoljenje, ki ga država članica izda prevozniku in s katerim se prizna njegova sposobnost, da zagotavlja železniške prevozne storitve; ta sposobnost je lahko omejena na zagotavljanje posebnih vrst storitev; |
| --- | --- |

(9)

"licenca" pomeni dovoljenje, ki ga država članica izda prevozniku in s katerim se prizna njegova sposobnost, da zagotavlja železniške prevozne storitve; ta sposobnost je lahko omejena na zagotavljanje posebnih vrst storitev;

| (10) | "licenčni organ" pomeni organ, odgovoren za dodeljevanje licenc v državi članici; |
| --- | --- |

(10)

"licenčni organ" pomeni organ, odgovoren za dodeljevanje licenc v državi članici;

| (11) | "dodeljevanje" pomeni dodeljevanje železniških infrastrukturnih zmogljivosti od upravljavca železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(11)

"dodeljevanje" pomeni dodeljevanje železniških infrastrukturnih zmogljivosti od upravljavca železniške infrastrukture;

| (12) | "prosilec" pomeni prevoznika v železniškem prometu in druge fizične ali pravne osebe, kot so pristojni organi v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in prevozniki blaga, špediterji in prevozniki v kombiniranem prometu, ki imajo interes na podlagi javne službe ali komercialni interes za pridobitev infrastrukturnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(12)

"prosilec" pomeni prevoznika v železniškem prometu in druge fizične ali pravne osebe, kot so pristojni organi v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in prevozniki blaga, špediterji in prevozniki v kombiniranem prometu, ki imajo interes na podlagi javne službe ali komercialni interes za pridobitev infrastrukturnih zmogljivosti;

| (13) | "preobremenjena infrastruktura" pomeni element infrastrukture, za katerega celo po uskladitvi različnih prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti v določenih obdobjih ni mogoče povsem zadostiti povpraševanju po njih; |
| --- | --- |

(13)

"preobremenjena infrastruktura" pomeni element infrastrukture, za katerega celo po uskladitvi različnih prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti v določenih obdobjih ni mogoče povsem zadostiti povpraševanju po njih;

| (14) | "načrt razširitve zmogljivosti" pomeni ukrep ali vrsto ukrepov, skupaj s časovnim načrtom njihove izvedbe, ki je namenjen za odpravo omejitev zmogljivosti, zaradi katerih je bil določen element razglašen za "preobremenjeno infrastrukturo"; |
| --- | --- |

(14)

"načrt razširitve zmogljivosti" pomeni ukrep ali vrsto ukrepov, skupaj s časovnim načrtom njihove izvedbe, ki je namenjen za odpravo omejitev zmogljivosti, zaradi katerih je bil določen element razglašen za "preobremenjeno infrastrukturo";

| (15) | "usklajevanje" pomeni postopek, po katerem upravljavec železniške infrastrukture in prosilci poskušajo najti rešitev, kadar obstajajo konkurirajoče si prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivostih; |
| --- | --- |

(15)

"usklajevanje" pomeni postopek, po katerem upravljavec železniške infrastrukture in prosilci poskušajo najti rešitev, kadar obstajajo konkurirajoče si prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivostih;

| (16) | "okvirna pogodba" pomeni pravno zavezujoč splošni sporazum na podlagi javnega ali zasebnega prava, ki določa pravice in obveznosti prosilca ter upravljavca železniške infrastrukture v zvezi z infrastrukturnimi zmogljivostmi, ki se bodo dodeljevale, in uporabnine, ki se bodo zaračunavale v obdobju, ki je daljše od ene sezone operativnega voznega reda; |
| --- | --- |

(16)

"okvirna pogodba" pomeni pravno zavezujoč splošni sporazum na podlagi javnega ali zasebnega prava, ki določa pravice in obveznosti prosilca ter upravljavca železniške infrastrukture v zvezi z infrastrukturnimi zmogljivostmi, ki se bodo dodeljevale, in uporabnine, ki se bodo zaračunavale v obdobju, ki je daljše od ene sezone operativnega voznega reda;

| (17) | "infrastrukturne zmogljivosti" pomenijo možnost načrtovanja zahtevanih vlakovnih poti za en del infrastrukture za določeno obdobje; |
| --- | --- |

(17)

"infrastrukturne zmogljivosti" pomenijo možnost načrtovanja zahtevanih vlakovnih poti za en del infrastrukture za določeno obdobje;

| (18) | "omrežje" pomeni celotno železniško infrastrukturo, ki jo upravljavec železniške infrastrukture upravlja; |
| --- | --- |

(18)

"omrežje" pomeni celotno železniško infrastrukturo, ki jo upravljavec železniške infrastrukture upravlja;

| (19) | "program omrežja" pomeni podrobno obrazložitev splošnih pravil, rokov, postopkov in meril za ureditve zaračunavanja in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, vključno z dodatnimi informacijami, potrebnimi za prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(19)

"program omrežja" pomeni podrobno obrazložitev splošnih pravil, rokov, postopkov in meril za ureditve zaračunavanja in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, vključno z dodatnimi informacijami, potrebnimi za prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti;

| (20) | "vlakovna pot" pomeni infrastrukturne zmogljivosti, ki so potrebne za vožnjo vlaka med dvema krajema v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(20)

"vlakovna pot" pomeni infrastrukturne zmogljivosti, ki so potrebne za vožnjo vlaka med dvema krajema v določenem obdobju;

| (21) | "operativni vozni red" pomeni podatke, ki določajo vse načrtovane vožnje vlaka in železniškega voznega parka na zadevni infrastrukturi v obdobju, za katerega velja. |
| --- | --- |

(21)

"operativni vozni red" pomeni podatke, ki določajo vse načrtovane vožnje vlaka in železniškega voznega parka na zadevni infrastrukturi v obdobju, za katerega velja.

POGLAVJE II

RAZVOJ ŽELEZNIC UNIJE

ODDELEK 1

Neodvisnost upravljanja

Člen 4

Neodvisnost prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture

1.   Države članice glede upravljanja, vodenja in notranjega nadzora nad upravnimi, ekonomskimi in računovodskimi zadevami prevoznikom v železniškem prometu, ki so neposredno ali posredno v lasti ali pod nadzorom držav članic, zagotovijo neodvisnost, v skladu s katero bodo razpolagali zlasti s svojim premoženjem, proračunom in računovodstvom, ki so ločeni od premoženja, proračuna in računovodstva države.

2.   Ob upoštevanju okvira in posebnih, s strani držav članic določenih predpisov zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja zmogljivosti, je upravljavec železniške infrastrukture odgovoren za svoje lastno upravljanje, vodenje in notranji nadzor.

2a.
     
  Upravljavec železniške infrastrukture sam upravlja svoje storitve informacijske tehnologije, da zagotovi ustrezno zaščito poslovno občutljivih informacij. [Sprememba 51]

2b.
     
  Države članice zagotovijo tudi, da so prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture, ki medsebojno niso popolnoma neodvisni, odgovorni vsak za svojo kadrovsko politiko. [Sprememba 52]

Člen 5

Upravljanje prevoznikov v železniškem prometu v skladu s poslovnimi načeli

1.   Države članice prevoznikom v železniškem prometu omogočijo prilagoditev njihove dejavnosti trgu in opravljanje te dejavnosti, za katero so odgovorni njihovi organi upravljanja, v interesu zagotavljanja učinkovitih in ustreznih storitev z najnižjimi možnimi stroški za zahtevano kakovost storitve.

Prevozniki v železniškem prometu se upravljajo v skladu z načeli, ki veljajo za gospodarske družbe, ne glede na njihovo lastništvo. To velja tudi za obveznosti izvajanja javne službe, ki jim jih nalagajo države članice, in za pogodbe o izvajanju javne službe, ki jih sklenejo s pristojnimi organi države.

2.   Prevozniki v železniškem prometu sprejmejo svoje poslovne načrte, skupaj z investicijskimi in finančnimi načrti. Taki načrti se pripravijo za doseganje finančnega ravnotežja prevoznika in drugih ciljev tehničnega, komercialnega in finančnega upravljanja; navajati morajo tudi sredstva za doseganje teh ciljev.

3.   Ob upoštevanju splošnih političnih smernic, ki jih izda vsaka država članica, ter nacionalnih načrtov in pogodb (ki so lahko večletni), skupaj z investicijskimi in finančnimi načrti, prevozniki v železniškem prometu zlasti svobodno:

| (a) | ustanavljajo svoje notranje organizacije, brez poseganja v določbe členov 7, 29 in 39; |
| --- | --- |

(a)

ustanavljajo svoje notranje organizacije, brez poseganja v določbe členov 7, 29 in 39;

| (b) | nadzorujejo dobavo in trženje storitev ter določajo njihovo ceno, brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1370/2007; |
| --- | --- |

(b)

nadzorujejo dobavo in trženje storitev ter določajo njihovo ceno, brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1370/2007;

| (c) | sprejemajo odločitve v zvezi z osebjem, premoženjem in nabavo; |
| --- | --- |

(c)

sprejemajo odločitve v zvezi z osebjem, premoženjem in nabavo;

| (d) | širijo svoj tržni delež, razvijajo nove tehnologije in nove storitve ter sprejemajo kakršne koli inovativne tehnike upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

širijo svoj tržni delež, razvijajo nove tehnologije in nove storitve ter sprejemajo kakršne koli inovativne tehnike upravljanja;

| (e) | vzpostavijo nove dejavnosti na področjih, povezanih s poslovanjem v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavijo nove dejavnosti na področjih, povezanih s poslovanjem v železniškem prometu.

4.   Če ima država članica prevoznika v železniškem prometu neposredno ali posredno v lasti ali pod nadzorom, njene pravice nadzora upravljanja ne presegajo pravic glede upravljanja, ki jih nacionalna zakonodaja o gospodarskih družbah daje delničarjem zasebnih delniških družb. Politične smernice, navedene v odstavku 3, ki jih država lahko določi za gospodarske družbe v okviru izvajanja delničarskega nadzora, so lahko le splošne narave in ne posegajo v konkretne poslovne odločitve vodstva.

ODDELEK 2

Ločitev upravljanja infrastrukture in prevoznih storitev ter različnih vrst prevoznih storitev med seboj

Člen 6

Pregledno
  ločevanje poslovnih računov

1.   Države članice zagotovijo izdelavo in objavljanje ločenih izkazov uspeha in bilanc stanja, na eni strani za poslovanje prevoznikov v železniškem prometu, ki je povezano z njihovim zagotavljanjem prevoznih storitvev, in na drugi strani za poslovanje, povezano z upravljanjem železniške infrastrukture. Javna finančna sredstva, ki so dodeljena za eno od teh dveh področij dejavnosti, se ne prenesejo na drugo področje dejavnosti.

2.   Države članice lahko tudi predvidijo, da je za takšno ločitev potrebna organizacijska delitev na področja znotraj enega podjetja, ali da infrastrukturo in prevozne storitve upravljajo ločeni subjekti
  , da bi zagotovili razvoj konkurence, stalne naložbe in stroškovno učinkovite storitve v železniškem sektorju
  .

3.   Države članice zagotovijo, da se izdelajo in objavijo ločeni izkazi uspeha in bilance stanja na eni strani za poslovanje v zvezi z zagotavljanjem prevoza blaga v železniškem prometu in na drugi strani za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem potniških prevoznih storitev. Javna sredstva za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem prevoza v železniškem prometu kot javne službe morajo biti prikazana ločeno za vsako pogodbo o javni službi v ustreznih poslovnih računih in se ne prenesejo na dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem drugih prevoznih storitev ali na kakršno koli drugo poslovanje.

4.   
  Za zagotovitev popolne preglednosti stroškov infrastrukture
  računovodstvo za različna področja dejavnosti iz odstavkov 1 in 3 omogoča spremljanje upoštevanja prepovedi prenosa

  skladnosti z navedenimi odstavki in spremljanje porabe prihodkov iz uporabnin za infrastrukturo, presežkov iz drugih komercialnih dejavnosti ter
  javnih
  in zasebnih
  finančnih sredstev, izplačanih za eno področje dejavnosti, v korist drugega področja dejavnosti

  upravljavcu železniške infrastrukture
  .
  Noben prevoznik v železniškem prometu oziroma organ ali podjetje, ki nadzoruje prevoznika, na noben način ne uporablja prihodkov upravljavca železniške infrastrukture, saj bi to lahko okrepilo njegov tržni položaj ali mu prineslo ekonomske prednosti pred drugimi prevozniki v železniškem prometu. Ta odstavek ne preprečuje povračila za naložbeni kapital, ki ga organ ali podjetje, ki nadzoruje prevoznika v železniškem prometu, da na voljo upravljavcu železniške infrastrukture, vključno z obrestmi pod tržnimi pogoji in pod nadzorom regulatornega organa iz člena 55. [Sprememba 53]

Člen 7

Neodvisnost bistvenih funkcij od upravljavca železniške infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo, da se za pravičen in nediskriminatoren dostop do železniške infrastrukture odločilne funkcije, navedene v Prilogi II

  kakor so opredeljene v členu 3(3)
  , prenesejo na organe ali podjetja, ki sami(-a) ne zagotavljajo nobenih prevoznih storitev v železniškem prometu. Ne glede na organizacijsko strukturo je treba dokazati, da je bil ta cilj dosežen.
  Vendar pa je pri upravljanju prometa na omrežju bistvenega pomena uspešno sodelovanje med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture.

Priloga II se lahko glede na izkušnje spremeni v skladu s postopkom iz člena 60.

Vendar lahko države članice odgovornost za prispevanje k razvoju železniške infrastrukture, na primer prek naložb, vzdrževanja in financiranja, prenesejo na prevoznike v železniškem prometu ali kakšen drug organ.

2.   Kadar je upravljavec železniške infrastrukture pravno, organizacijsko ali pri odločanju odvisen od prevoznikov v železniškem prometu, naloge iz oddelkov 3 in 4 poglavja IV prevzame organ za zaračunavanje uporabnin oziroma organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, ki sta pravno, organizacijsko ali pri odločanju neodvisna od vseh prevoznikov v železniškem prometu.

3.   Kadar se določbe oddelkov 2 in 3 poglavja IV te direktive nanašajo na bistvene naloge upravljavca železniške infrastrukture, se razumejo, kot da se glede zadevnih pristojnosti uporabljajo za organ za zaračunavanje uporabnin oziroma organ za dodeljevanje svojih zmogljivosti.

3a.
     
  Komisija najpozneje 31. decembra 2012 predstavi predlog direktive, ki bo vsebovala določbe v zvezi z ločitvijo upravljanja železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti, ter predlog za odprtje notranjega trga potniškega železniškega prometa, ki ne bo spodbujal k znižanju kakovosti železniških prometnih storitev in ki bo ohranil obveznosti izvajanja javne službe. [Spremembi 54 in 137]

ODDELEK 3

Izboljšanje finančnega položaja

Člen 8

Preudarno financiranje upravljavca železniške infrastrukture

1.   Države članice svoje nacionalne železniške infrastrukture razvijajo tako, da po potrebi upoštevajo splošne potrebe Unije. V ta namen objavijo najpozneje do ... (18)

  in po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami, vključno z zadevnimi lokalnimi in regionalnimi organi, sindikati, sektorskimi združenji in predstavniki uporabnikov,
  strategijo razvoja železniške infrastrukture z namenom izpolniti prihodnje potrebe po mobilnosti na podlagi preudarnega in trajnostnega financiranja železniškega sistema. Strategija se nanaša na obdobje najmanj petih

  sedmih
  let in je obnovljiva.

2.   
  Kadar prihodki ne zadostujejo za kritje finančnih potreb upravljavca železniške infrastrukture,
  države članice lahko

  brez poseganja v okvir zaračunavanja uporabnin iz členov 31 in 32 te direktive ter
  ob obveznem upoštevanju členov 93, 107 in 108 PDEU upravljavcu železniške infrastrukture zagotovijo finančna sredstva, sorazmerna njegovim nalogam, velikosti infrastrukture in finančnim potrebam, zlasti za kritje novih naložb.

3.   V okviru splošne politike, ki jo določi država, in ob upoštevanju strategije razvoja železniške infrastrukture iz odstavka 1 upravljavec železniške infrastrukture sprejme poslovni načrt, ki vključuje naložbeni in finančni načrt. S tem načrtom se zagotovi optimalna in učinkovita uporaba, zagotavljanje ter razvoj železniške infrastrukture ob zagotavljanju finančnega ravnotežja in sredstev, ki so potrebna za doseganje teh ciljev.
  Preden se naložbeni načrt odobri,
  upravljavec železniške infrastrukture zagotovi, da se s prosilci
  na nediskriminatoren način
  opravijo posvetovanja, preden se poslovni načrt odobri

  kar zadeva pogoje dostopa in uporabe ter naravo, zagotavljanje in razvoj infrastrukture
  . Regulatorni organ iz člena 55 izda nezavezujoče mnenje o tem, ali je poslovni načrt ustrezen za dosego teh ciljev

  diskriminira prosilce
  .

4.   Države članice zagotovijo, da računovodska evidenca upravljavca železniške infrastrukture, pod normalnimi pogoji poslovanjain

  ,
  v obdobju največ treh

  dveh
  let, najmanj uravnoteži prihodke upravljavca železniške infrastrukture iz uporabnin, presežkov iz drugih komercialnih dejavnosti
  , nepovratnih sredstev iz zasebnih virov
  in državnega financiranja
  , vključno s predplačili države, kjer je to primerno,
  na eni strani ter infrastrukturne odhodke na drugi, vključno s predplačili države,

  trajnostnim financiranjem dolgoročne obnove objektov
  , kjer je to primerno. [Sprememba 55]

Brez poseganja v morebitni dolgoročni cilj, da bi uporabnik pokril stroške infrastrukture za vse načine prevoza na podlagi lojalne in nediskriminatorne konkurence med različnimi načini prevoza, lahko država članica v primeru, ko je železniški prevoz konkurenčen drugim načinom prevoza, v okviru za zaračunavanje uporabnin iz členov 31 in 32, od upravljavca železniške infrastrukture zahteva, da svojo računovodsko evidenco uravnoteži brez državnega financiranja.

Člen 9

Pregledno razdolževanje

1.   Brez poseganja v pravila Unije o državnih pomočeh in v skladu s členi 93, 107 in 108 PDEU vzpostavijo države članice ustrezne mehanizme, da bi pomagale zmanjšati zadolženost prevoznikov v železniškem prometu v javni lasti ali pod javnim nadzorom do ravni, ki ne ovira zdravega finančnega vodenja, in izboljšale njihov finančni položaj.

2.   Za namene iz odstavka 1 države članice zahtevajo vzpostavitev ločene enote za amortizacijo dolga v računovodskih oddelkih takih prevoznikov.

Bilanca stanja enote se lahko do popolnega plačila dolgov bremeni z vsemi posojili, ki jih ta prevoznik najame za financiranje naložb in pokritje presežnih stroškov obratovanja, ki izhajajo iz poslovanja železniškega prevoza ali upravljanja železniške infrastrukture. Dolgovi iz dejavnosti hčerinskih družb se ne upoštevajo.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za dolgove ali obresti na dolgove, ki so jih prevozniki v železniškem prometu prevzeli po ... (19).15. marcu 2001 oziroma po datumu pristopa k Uniji za države članice, ki so pristopile k Uniji po 15. marcu 2001. [Sprememba 56]

ODDELEK 4

Dostop do železniške infrastrukture in železniških prevoznih storitev

Člen 10

Pogoji dostopa do železniške infrastrukture

1.   Prevozniki v železniškem prometu iz področja uporabe te direktive dobijo pod pravičnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji dostop do infrastrukture držav članic za namen opravljanja vseh vrst storitev pri železniškem prevozu blaga. To vključuje tirni dostop do pristanišč.

2.   Prevoznikom v železniškem prometu iz področja uporabe te direktive se odobri pravica dostopa do infrastrukture v vseh državah članicah za namene izvajanja mednarodnih storitev potniškega prometa. Pri izvajanju mednarodnih storitev potniškega prometa imajo prevozniki v železniškem prometu pravico, da potnike pobirajo in odlagajo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici.

Pravica dostopa do infrastrukture držav članic, za katere delež mednarodnega prevoza potnikov z vlakom predstavlja več kot polovico realizacije potniškega prometa prevoznikov v železniškem prometu v tej državi članici, se dodeli do 31. decembra 2011.

O tem, ali je glavni namen storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, odloči ustrezni regulatorni organ ali organi iz člena 55, in sicer na zahtevo ustreznih pristojnih organov ali zainteresiranih prevoznikov v železniškem prometu.

Pogoji dostopa do železniške infrastrukture v nobenem primeru ne smejo onemogočiti potnikom pridobivanja informacij o potovanju iz enega kraja v drugega ali nakupa vozovnic za tako potovanje, ne glede na število prevoznikov v železniškem prometu, ki v celoti ali deloma nudijo potniške prevozne storitve med tema dvema krajema. [Sprememba 57]

Komisija lahko

  na podlagi izkušenj regulatornih organov najpozneje do ...

   (20) sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno določeni postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi tega odstavka. Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s
  postopkom pregleda iz člena

  členom 64(3). [Sprememba 58]

Člen 11

Omejevanje pravice dostopa in pravice do pobiranja in odlaganja potnikov

1.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa, določeno v členu 10, na storitve med odhodnim krajem in namembnim krajem, ki jih zajema ena ali več pogodb za opravljanje javne službe v skladu z veljavnim pravom Unije. Takšna omejitev ne povzroča omejevanja pravice, da se potnike pobira in odlaga na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici, z izjemo primerov, v katerih bi izvajanje te pravice ogrozilo ekonomsko ravnotežje pogodbe za opravljanje javne službe.

2.   O tem, ali bi bilo gospodarsko ravnotežje pogodbe za opravljanje javne službe ogroženo, odloči zadevni regulatorni organ oziroma organi iz člena 55 na podlagi objektivne ekonomske analize in na podlagi vnaprej določenih meril ter na zahtevo katerega koli od naslednjih:

| (a) | pristojnega organa oziroma pristojnih organov, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(a)

pristojnega organa oziroma pristojnih organov, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe;

| (b) | katerega koli drugega zainteresiranega pristojnega organa, ki ima po tem členu pravico omejiti dostop; |
| --- | --- |

(b)

katerega koli drugega zainteresiranega pristojnega organa, ki ima po tem členu pravico omejiti dostop;

| (c) | upravljavca železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

upravljavca železniške infrastrukture;

| (d) | prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne storitve. |
| --- | --- |

(d)

prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne storitve.

Pristojni organi in prevozniki v železniškem prometu, ki opravljajo javno službo, priskrbijo ustreznemu regulatornemu organu ali organom informacije, za katere se razumno šteje, da so potrebne za sprejetje odločitve. Regulatorni organ preuči prejete informacije in se po potrebi o njih posvetuje z vsemi ustreznimi stranmi ter jih o svoji utemeljeni odločitvi obvesti v vnaprej določenem razumnem roku, ki ne sme presegati dveh mesecev

  enem mesecu
  od prejema vseh potrebnih informacij

  zahteve iz odstavka 2
  . [Sprememba 59]

3.   Regulatorni organ poda obrazložitev svoje odločitve, določi rok in pogoje, v skladu s katerimi lahko kateri koli od spodaj navedenih subjektov zahteva ponovno proučitev odločitve:

| (a) | ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi;

| (b) | upravljavec železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec železniške infrastrukture;

| (c) | prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(c)

prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe;

| (d) | prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop. |
| --- | --- |

(d)

prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop.

4.   Komisija lahko

  na podlagi izkušenj regulatornih organov najpozneje do ...

   (21) sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno določeni postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s
  postopkom pregleda iz člena

  členom 64(3). [Sprememba 60]

5.   Države članice lahko prav tako omejijo pravico, da se potnike pobira in odlaga na kateri koli postaji znotraj iste države članice na mednarodni potniški progi, kadar je bila izključna pravica za prevoz potnikov med omenjenimi postajami dodeljena na podlagi koncesijske pogodbe pred 4. decembrom 2007 na podlagi poštenega in konkurenčnega razpisnega postopka ter v skladu z ustreznimi načeli prava Unije. Takšna omejitev lahko velja do izteka prvotne veljavnosti koncesijske pogodbe oziroma 15 let, kar od obojega nastopi prej.

6.   Države članice zagotovijo, da je glede odločitev iz odstavkov 1, 2, 3 in 5 možen sodni nadzor.

Člen 12

Dajatev za prevoznike v železniškem prometu, ki zagotavljajo potniške prevozne storitve

1.   Brez poseganja v člen 11(2) lahko države članice pod pogoji iz tega člena pooblastijo zadevni organ, pristojen za železniški promet, da prevoznikom v železniškem prometu, ki nudijo potniške storitve, naloži dajatev za obratovanje tistih prog, ki sodijo pod pristojnost organa in povezujejo dve postaji v tej državi članici.

V takšnem primeru se prevoznikom v železniškem prometu, ki opravljajo nacionalne ali mednarodne prometne storitve prevoza potnikov v železniškem prometu, za obratovanje teh prog, ki spadajo pod pristojnost tega organa, naloži ista dajatev.

2.   Dajatev je namenjena kot nadomestilo organu za obveznosti javne službe, določene v pogodbah za opravljanje javne službe, podeljenih v skladu s pravom Unije. Prihodek na podlagi take dajatve, plačan kot nadomestilo, ne presega celote ali dela stroškov, ki so nastali pri izvajanju zadevnih obveznosti javne službe, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in razumnega dobička za izvajanje teh obveznosti.

3.   Dajatev se uvede v skladu s pravom Unije, zlasti ob upoštevanju načel pravičnosti, preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti, predvsem med povprečno ceno storitve potniku in stoppnjo dajatve. Celoten znesek vseh dajatev v skladu s tem odstavkom ne sme ogroziti ekonomske izvedljivosti preživetja storitev železniškega potniškega prometa, za katere se uvedejo dajatve.

4.   Ustrezni organi hranijo potrebne podatke, ki omogočajo sledljivost izvora dajatev in njihove uporabe. Države članice te informacije posredujejo Komisiji.

Komisija pripravi primerjalno analizo metod, po katerih države članice določajo zneske uporabnin, da bi se vzpostavila enotna metoda izračuna zneska uporabnin. [Sprememba 61]

Člen 13

Pogoji dostopa do storitev

1.   Prevozniki

  Upravljavci železniške infrastrukture prevoznikom
  v železniškem prometu so nediskriminatorno upravičeni do minimalnega paketa

  omogočijo minimalni paket
  dostopa do infrastrukture, določenega

  določen
  v točki 1 Priloge III.

2.   Storitve, navedene v točki 2 Priloge III, zagotavljajo vsi Upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev
  , vsem prevoznikom v železniškem prometu
  nediskriminatorno
  in pod nadzorom regulatornega organa iz člena 56 omogočijo dostop do objektov, navedenih v točki 2 Priloge III, vključno z dostopom do železniških tirov, ter do storitev, ki se izvajajo v teh objektih
  .

Kadar upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev
  iz točke 2 Priloge III
  , pripada organu ali podjetju, ki je prav tako aktiven in zavzema prevladujoč položaj na vsaj enem od trgov storitev železniškega prevoza, za katere se objekt uporablja, se upravljavec organizira tako, da je pravno, organizacijsko in glede
  organizacije in
  sprejemanja odločitev neodvisen od tega organa oziroma podjetja.
  Upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, ter ta organ ali podjetje imata ločene poslovne račune, vključno z ločenimi bilancami stanja in izkazi uspeha.

Na
  zahteve prevoznikov v železniškem prometu po dostopu do objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, se
  odgovori v ustaljenem roku, ki ga določi nacionalni regulatorni organ, zavrne pa se jih
  lahko zavrnejo le, če obstajajo druge gospodarsko smiselne možnosti, ki jim omogočajo, da zadevno storitev potniškega ali tovornega prevoza izvajajo na isti progi pod gospodarsko sprejemljivimi pogoji. Obstoj gospodarsko smiselne možnosti mora dokazati

  Kadar
  upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev
  , zavrne dostop do svojega objekta, predlaga ekonomsko in tehnično smiselno nadomestno možnost ter zavrnitev pisno obrazloži
  .
  Upravljavcu objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, zaradi zavrnitve ni treba vlagati v vire ali zmogljivosti, da bi izpolnil vse zahteve prevoznikov v železniškem prometu.

Ko upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, naleti na nasprotja med različnimi zahtevami, poskuša doseči najboljšo možno izpolnitev vseh zahtev. Če ni na voljo nobena gospodarsko smiselna možnost in ni mogoče izpolniti vseh zahtev po zmogljivosti za zadevni objekt na podlagi dokazanih potreb, regulatorni organ, naveden v členu 55, na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe
  prosilca ter ob upoštevanju potreb vseh zadevnih strani
  ustrezno ukrepa, da zagotovi, da se primeren del zmogljivosti nameni tistim prevoznikom v železniškem prometu, ki niso del organa ali podjetja, ki mu pripada tudi upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev. Vendar se na novo zgrajene naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave, ki so bile razvite za poseben nov

  hitri
  železniški vozni park
  iz Odločbe Komisije 2008/232/ES z dne 21. februarja 2008 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom železniški vozni park vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti

   (22)

  ,
  lahko rezervirajo za uporabo s strani enega železniškega prevoznika za obdobje petih

  desetih
  let od začetka njihovega obratovanja.

Če se objekt, potreben za izvajanje železniških storitev, ni uporabljal najmanj dve leti zapored

  eno leto in so prevozniki v železniškem prometu njegovemu upravljavcu izkazali interes za dostop do tega objekta na podlagi izkazanih potreb
  , njegov lastnik objavi, da je njegovo obratovanje na voljo za zakup ali najem
  za namene dejavnosti, povezane z železniškim sektorjem, razen če upravljavec takega objekta izkaže, da je objekt v postopku spremembe namembnosti, ki prevoznikom v železniškem prometu preprečuje njegovo uporabo
  .

3.   Kadar upravljavec železniške infrastrukture

  izvajalec storitve
  ponudi katero koli storitev iz točke 3 Priloge III kot dodatno storitev, jo zagotovi na nediskriminatoren način prevoznikom v železniškem prometu, ki zanjo zaprosijo.

4.   Prevozniki v železniškem prometu lahko upravljavca železniške infrastrukture ali druge ponudnike

  upravljavce objektov, potrebnih za izvajanje železniških
  storitev
  ,
  zaprosijo za nadaljnje pomožne storitve, ki jih navaja točka 4 Priloge III. Upravljavec železniške infrastrukture ni zavezan zagotoviti teh storitev.

5   Priloga III se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.
  [Spremembi 62 in 162]

ODDELEK 5

Čezmejni sporazumi

Člen 14

Splošna načela za čezmejne sporazume

1.   Vse določbe, vsebovane v čezmejnih sporazumih med državami članicami, ki

  Države članice zagotovijo, da sklenjeni čezmejni sporazumi ne
  diskriminirajo med prevozniki

  nekaterih prevoznikov
  v železniškem prometu ali omejujejo svobodo

  predstavljajo omejitve svobodi
  prevoznikov v železniškem prometu, da opravljajo čezmejne storitve, se nadomestijo s tem aktom. [Sprememba 63]

O teh sporazumih se uradno obvesti Komisijo. Komisija prouči skladnost takih sporazumov s to direktivo in odloči v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 64(2), ali se zadevni sporazumi lahko naprej uporabljajo. Komisija svojo odločitev sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam.

2.   Brez poseganja v delitev pristojnosti med Unijo in države članice v skladu z zakonodajo Unije so pogajanja o čezmejnih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami ter izvajanje teh sporazumov predmet postopka sodelovanja med državami članicami in Komisijo.

Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, v katerih je podrobno določen postopek, ki ga je treba upoštevati pri uporabi tega odstavka

  so opredeljene oblike postopkov sodelovanja iz prvega pododstavka
  . Navedeni ukrepi

  Ti izvedbeni ukrepi
  , namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3)

  svetovalnim postopkom iz člena 64(2)
  . [Sprememba 64]

ODDELEK 6

Nadzorne naloge Komisije

Člen 15

Obseg spremljanja trga

1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za spremljanje tehničnih
  , socialnih
  in ekonomskih pogojev ter razvoja dogodkov na trgu prevoznih storitev
  , vključno z razvojem zaposlovanja, pa tudi skladnosti z zadevnim pravom Unije
  v evropskem železniškem prometu.

2.   V tem okviru Komisija v svoje delo tesno vključi predstavnike držav članic
  , vključno s predstavniki regulatornih organov iz člena 55,
  in predstavnike zadevnih sektorjev, vključno z
  zadevnimi lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in
  uporabniki
  v železniškem sektorju
  , da bi bilo tako mogoče bolje spremljati razvoj železniškega sektorja in trga, ocenjevati učinek sprejetih ukrepov in analizirati vpliv načrtovanih ukrepov Komisije.
  Komisija po potrebi prav tako vključi Evropsko železniško agencijo.

3.   Komisija spremlja uporabo omrežij in razvoj okvirnih pogojev v sektorju železniškega prometa, zlasti zaračunavanje uporabnin, dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, vlaganja v železniško infrastrukturo, spreminjanje cen in kakovosti železniških prevoznih storitev, železniške prevozne storitve na podlagi pogodb o javni službi, izdajo licencin

  , stopnjo odprtosti trga, zaposlovanje in socialne razmere ter
  stopnjo usklajenosti med državami članicami
  in v njih, še posebej glede socialnih pravic
  . Zagotavlja aktivno sodelovanje med ustreznimi regulatornimi organi v državah članicah.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno

  vsaki dve leti
  poroča o:

| (a) | razvoju notranjega trga storitev v železniškem prometu
  in z njim povezanih storitev, vključno s stopnjo odprtosti trga
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvoju notranjega trga storitev v železniškem prometu
  in z njim povezanih storitev, vključno s stopnjo odprtosti trga
  ;

| (b) | okvirnih pogojih, tudi za storitve javnega železniškega potniškega prevoza; |
| --- | --- |

(b)

okvirnih pogojih, tudi za storitve javnega železniškega potniškega prevoza;

| (ba) | razvoju zaposlovanja ter delovnih in socialnih razmerah v sektorju; |
| --- | --- |

(ba)

razvoju zaposlovanja ter delovnih in socialnih razmerah v sektorju;

| (c) | razmerah v evropskem železniškem omrežju; |
| --- | --- |

(c)

razmerah v evropskem železniškem omrežju;

| (d) | uporabi pravic dostopa do železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

uporabi pravic dostopa do železniške infrastrukture;

| (e) | ovirah, ki preprečujejo večjo učinkovitost prevoznih storitev v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(e)

ovirah, ki preprečujejo večjo učinkovitost prevoznih storitev v železniškem prometu;

| (f) | omejitvah infrastrukture; |
| --- | --- |

(f)

omejitvah infrastrukture;

| (g) | potrebi po zakonodaji. |
| --- | --- |

(g)

potrebi po zakonodaji.

5.   Za potrebe spremljanja trga s strani Komisije države članice vsako leto dostavijo
  naslednje informacije in
  informacije, navedene v Prilogi IV, in

  ter
  vse ostale potrebne podatke, ki jih zahteva Komisija:

| (a) | razvoj učinkovitosti železniškega prometa in nadomestila za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(a)

razvoj učinkovitosti železniškega prometa in nadomestila za opravljanje javne službe;

| (b) | stopnjo odprtosti trga in poštene konkurence v vsaki državi članici ter modalni delež prevoznikov v železniškem prometu v skupni učinkovitosti prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odprtosti trga in poštene konkurence v vsaki državi članici ter modalni delež prevoznikov v železniškem prometu v skupni učinkovitosti prevoznih sredstev;

| (c) | vire in dejavnosti regulatornih organov, namenjene njihovi funkciji organa za pritožbe; |
| --- | --- |

(c)

vire in dejavnosti regulatornih organov, namenjene njihovi funkciji organa za pritožbe;

| (d) | pomembne dogodke glede prestrukturiranja obstoječih prevoznikov v železniškem prometu in sprejemanja/izvajanja nacionalnih prometnih strategij v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(d)

pomembne dogodke glede prestrukturiranja obstoječih prevoznikov v železniškem prometu in sprejemanja/izvajanja nacionalnih prometnih strategij v predhodnem letu;

| (e) | pomembne izobraževalne ukrepe in pobude na področju železniškega prometa, ki so jih države članice sprejele v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(e)

pomembne izobraževalne ukrepe in pobude na področju železniškega prometa, ki so jih države članice sprejele v predhodnem letu;

| (f) | zaposlovanje in socialne razmere prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev železniške infrastrukture in drugih podjetij, ki opravljajo dejavnosti v železniškem sektorju, ob koncu predhodnega leta; |
| --- | --- |

(f)

zaposlovanje in socialne razmere prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev železniške infrastrukture in drugih podjetij, ki opravljajo dejavnosti v železniškem sektorju, ob koncu predhodnega leta;

| (g) | naložbe v železniško omrežje za visoke hitrosti v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(g)

naložbe v železniško omrežje za visoke hitrosti v predhodnem letu;

| (h) | dolžina železniške mreže ob koncu predhodnega leta; |
| --- | --- |

(h)

dolžina železniške mreže ob koncu predhodnega leta;

| (i) | uporabnine za dostop v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(i)

uporabnine za dostop v predhodnem letu;

| (j) | obstoj načrta izvedbe, pripravljenega v skladu s členom 35 te direktive; |
| --- | --- |

(j)

obstoj načrta izvedbe, pripravljenega v skladu s členom 35 te direktive;

| (k) | število aktivnih licenc, ki jih je izdal pristojni nacionalni organ; |
| --- | --- |

(k)

število aktivnih licenc, ki jih je izdal pristojni nacionalni organ;

| (l) | stanje glede uvajanja Evropskega sistema za vodenje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS); |
| --- | --- |

(l)

stanje glede uvajanja Evropskega sistema za vodenje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS);

| (m) | število dogodkov, nesreč in hudih nesreč, kot so opredeljene v Direktivi 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti

   (23)

  , do katerih je prišlo v mreži v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(m)

število dogodkov, nesreč in hudih nesreč, kot so opredeljene v Direktivi 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti

   (23)

  , do katerih je prišlo v mreži v predhodnem letu;

| (n) | druge pomembne dogodke; |
| --- | --- |

(n)

druge pomembne dogodke;

| (o) | razvoj trgov vzdrževanja in stopnjo odprtosti trga za vzdrževalne storitve. |
| --- | --- |

(o)

razvoj trgov vzdrževanja in stopnjo odprtosti trga za vzdrževalne storitve.

Priloga IV se lahko spremeni glede na izkušnje
  , da bi se posodobile informacije, potrebne za spremljanje železniškega trga,
  v skladu s postopkom iz člena 60

  člena 60a
  . [Sprememba 65]

POGLAVJE III

IZDAJA LICENC PREVOZNIKOM V ŽELEZNIŠKEM PROMETU

ODDELEK 1

Organ, odgovoren za izdajo licenc

Člen 16

Organ, odgovoren za izdajo železniških licenc

Vsaka država članica določi organ, pristojen za izdajanje licenc in izvajanje obveznosti, ki jih nalaga to poglavje.

Tako določeni organ sam ne opravlja prevoznih storitev v železniškem prometu in je neodvisen od družb ali subjektov, ki takšne storitve opravljajo.

ODDELEK 2

Pogoji za pridobitev licence

Člen 17

Splošne zahteve

1.   Prevoznik v železniškem prometu je upravičen, da zaprosi za licenco v državi članici, kjer ima sedež, če imajo države članice ali državljani držav članic v lasti skupno več kot 50 % tega prevoznika v železniškem prometu in ga učinkovito nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij, razen kadar določa drugače sporazum s tretjo državo, katerega podpisnica je Unija.

2.   Države članice ne izdajajo licenc ali podaljšujejo njihove veljavnosti, če zahteve iz tega poglavja niso izpolnjene.

3.   Prevoznik v železniškem prometu, ki izpolnjuje zahteve iz tega poglavja, je upravičen do dodelitve licence.

4.   Noben prevoznik v železniškem prometu ne sme izvajati prevoznih storitev v železniškem prometu, ki jih ureja to poglavje, če ni dobil ustrezne licence za te storitve.

Vendar taka licenca sama po sebi imetniku ne daje pravice dostopa do železniške infrastrukture.

5.   Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, v katerih je podrobno določen postopek

  opredeli podrobnosti postopka
  , ki ga je treba upoštevati pri uporabi tega člena, vključno z uporabo

  izdajanju licenc in zasnovi
  skupnega obrazca za licenco
  v skladu z zahtevami iz Oddelka 2
  . Navedeni ukrepi

  Ti izvedbeni ukrepi
  , namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3)

  svetovalnim postopkom iz člena 64(2)
  . [Sprememba 66]

Člen 18

Pogoji za pridobitev licence

Prevoznik v železniškem prometu mora pred začetkom opravljanja svojih dejavnosti biti zmožen pred licenčnim organom zadevne države članice izkazati, da bo lahko kadarkoli izpolnjeval zahteve v zvezi z ugledom, finančno sposobnostjo, strokovno usposobljenostjo in kritjem za svojo civilnopravno odgovornost, navedeno v členih 19 do 22.

Za te namene vsak prosilec zagotovi vse ustrezne informacije.

Člen 19

Zahteve v zvezi z ugledom

Države članice opredelijo pogoje za izpolnjevanje zahteve po ugledu, in tako zagotovijo, da prevoznik prosilec v železniškem prometu ali osebe, ki so odgovorne za njegovo vodenje:

| (a) | niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja, vključno z gospodarskimi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

(a)

niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja, vključno z gospodarskimi kaznivimi dejanji;

| (b) | v njih ni bil uveden stečajni postopek; |
| --- | --- |

(b)

v njih ni bil uveden stečajni postopek;

| (c) | niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja po posebni prevozni zakonodaji; |
| --- | --- |

(c)

niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja po posebni prevozni zakonodaji;

| (d) | ni/niso bili obsojeni resnega ali ponavljajočega se

  kakršnega koli
  neizpolnjevanja obveznosti, ki jih določa socialno ali delovno pravo,
  vključno z obveznostmi glede varnosti
  , zakonodaja o varnosti pri delu in zdravstvena zakonodaja ter carinsko pravo, kadar želi podjetje izvajati čezmejni prevoz blaga, za katerega se bodo uporabili carinski postopki. [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(d)

ni/niso bili obsojeni resnega ali ponavljajočega se

  kakršnega koli
  neizpolnjevanja obveznosti, ki jih določa socialno ali delovno pravo,
  vključno z obveznostmi glede varnosti
  , zakonodaja o varnosti pri delu in zdravstvena zakonodaja ter carinsko pravo, kadar želi podjetje izvajati čezmejni prevoz blaga, za katerega se bodo uporabili carinski postopki. [Sprememba 67]

Člen 20

Zahteve v zvezi s finančno sposobnostjo

1.   Zahteve v zvezi s finančno sposobnostjo so izpolnjene, ko lahko prevoznik prosilec v železniškem prometu izkaže, da bo v dvanajstih mesecih lahko izpolnjeval svoje dejanske in potencialne obveznosti, ugotovljene na podlagi realističnih predvidevanj.
  Licenčni organ preverja finančno sposobnost z letnimi izkazi prevoznika v železniškem prometu ali, kadar prevoznik prosilec ne more predložiti letnih izkazov, z bilanco stanja. [Sprememba 68]

2.   Za te namene mora vsak prosilec dati vsaj

  posreduje natančne
  podatke, navedene v Prilogi V

  o naslednjem:

| (a) | razpoložljivih sredstvih, zlasti dobroimetju v banki, odobrenih prekoračitvah sredstev in posojilih; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivih sredstvih, zlasti dobroimetju v banki, odobrenih prekoračitvah sredstev in posojilih;

| (b) | sredstvih in premoženju, ki je na voljo kot jamstvo; |
| --- | --- |

(b)

sredstvih in premoženju, ki je na voljo kot jamstvo;

| (c) | obratnih sredstvih; |
| --- | --- |

(c)

obratnih sredstvih;

| (d) | ustreznih stroških, vključno z nabavnimi stroški plačil za vozila, zemljišča, stavbe, inštalacije in vozni park; |
| --- | --- |

(d)

ustreznih stroških, vključno z nabavnimi stroški plačil za vozila, zemljišča, stavbe, inštalacije in vozni park;

| (e) | obremenitvah premoženja prevoznika; |
| --- | --- |

(e)

obremenitvah premoženja prevoznika;

| (f) | davkih in socialnih prispevkih. [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(f)

davkih in socialnih prispevkih. [Sprememba 69]

3.
     
  Licenčni organ prosilca ne obravnava kot finančno sposobnega, če iz svoje dejavnosti prevoznika dolguje znatna plačila davščin ali plačila glede socialne varnosti. [Sprememba 70]

4.
     
  Licenčni organ lahko zahteva predvsem predložitev revizijskega poročila in primernih dokumentov banke, javne hranilnice, računovodje ali revizorja. Ti dokumenti morajo vključevati informacije v zvezi z zadevami iz točk (a) do (f) odstavka 2 tega člena. [Sprememba 71]

Priloga V se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.
  [Sprememba 72]

Člen 21

Zahteve v zvezi s strokovno usposobljenostjo

Zahteve, ki se nanašajo na strokovno usposobljenost, so izpolnjene, ko prevoznik prosilec v železniškem prometu lahko izkaže, da ima poslovodno organizacijo z znanjem ali izkušnjami, potrebnimi za varen in zanesljiv nadzor obratovanja in nadzor nad postopki, katerih vrsta je opredeljena v licenci.
  Prevoznik ob vložitvi prošnje prav tako izkaže, da ima varnostni certifikat, kakor je opredeljen v členu 10 Direktive 2004/49/ES. [Sprememba 73]

Člen 22

Zahteve v zvezi s civilnopravno odgovornostjo

Brez poseganja v poglavje III Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (24), se prevoznik v železniškem prometu ustrezno zavaruje
  ali ima jamstva pod tržnimi pogoji
  glede odgovornosti v primeru nesreče v skladu z nacionalnim in mednarodnim pravom, še posebno v zvezi s tovorom, pošto in tretjimi osebami.
  Stopnjo kritja, ki šteje za ustrezno, je mogoče razdeliti tako, da se upoštevajo posebnosti posameznih storitev, zlasti prometa kulturnih in muzejskih vlakov, ki poteka na splošnem železniškem omrežju. [Sprememba 140]

ODDELEK 3

Veljavnost licence

Člen 23

Prostorska in časovna veljavnosti

1.   Licenca velja na celotnem ozemlju Unije.

2.   Licenca velja toliko časa, dokler prevoznik v železniškem prometu izpolnjuje svoje obveznosti, določene v tem poglavju. Vendar lahko licenčni organ predvidi redni pregled. Če je tako, se pregled opravi vsaj vsakih pet let.

3.   V sami licenci so lahko navedena posebna določila, ki urejajo začasni odvzem ali preklic licence.

Člen 24

Začasna licenca, začasen odvzem in odobritev

1.   Če obstaja resen dvom, ali prevoznik v železniškem prometu, ki mu je bila podeljena licenca, izpolnjuje zahteve iz oddelkov 2 in 3 tega poglavja in zlasti zahteve iz člena 18, lahko licenčni organ kadarkoli preveri, ali jih prevoznik v železniškem prometu dejansko izpolnjuje.

Kadar se licenčni organ prepriča, da prevoznik v železniškem prometu ne more več izpolnjevati zahtev, začasno odvzame ali prekliče licenco.

2.   Kadar je licenčni organ države članice prepričan, da gre pri prevozniku v železniškem prometu, ki mu je licenco izdal licenčni organ druge države članice, za resen dvom o izpolnjevanju zahtev iz tega poglavja, nemudoma obvesti ta organ.

3.   Če je bila licenca začasno odvzeta ali preklicana zaradi neizpolnjevanja zahteve po finančni sposobnosti, licenčni organ ne glede na odstavek 1 lahko dodeli začasno licenco do reorganizacije prevoznika v železniškem prometu pod pogojem, da varnost ni ogrožena. Vendar začasna licenca ne velja več kakor šest mesecev od dneva izdaje.

4.   Če prevoznik v železniškem prometu za šest mesecev preneha delovati ali v šestih mesecih od dodelitve licence ne začne delovati, lahko licenčni organ odloči, da se licenca ponovno predloži v odobritev ali začasno odvzame.

V zvezi z začetkom dejavnosti lahko prevoznik v železniškem prometu zaprosi za določitev daljšega roka ob upoštevanju posebne narave storitev, ki jih opravlja.

5.   Pri spremembi, ki vpliva na pravni položaj prevoznika, in še posebno pri združitvi ali prevzemu, lahko licenčni organ odloči, da je treba licenco ponovno predložiti v odobritev. Prevoznik v železniškem prometu lahko nadaljuje z delovanjem, razen če licenčni organ odloči, da je ogrožena varnost. V tem primeru se tako odločitev obrazloži.

6.   Ko prevoznik v železniškem prometu namerava pomembneje spremeniti ali razširiti svoje dejavnosti, je treba licenčnemu organu licenco ponovno predložiti v pregled.

7.   Licenčni organ ne dovoli, da prevoznik v železniškem prometu, v katerem je bil uveden stečajni ali podoben postopek, ohrani svojo licenco, če je prepričan, da v razumnem časovnem obdobju ni realističnih možnosti za zadovoljivo finančno prestrukturiranje.

8.   Ko licenčni organ izda, začasno odvzame, prekliče ali spremeni licenco, zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo. Komisija o tem takoj obvesti druge države članice.

Člen 25

Postopek za odobritev licenc

1.   Zadevni licenčni organ objavi postopke za odobritev licenc in o tem obvesti Evropsko agencijo za železnice.

2.   Licenčni organ čim prej sprejme odločitev v zvezi s prošnjo, vendar ne pozneje kakor tri mesece potem, ko so mu predložene vse ustrezne informacije, še posebno podatke iz Priloge V. Licenčni organ upošteva vse razpoložljive informacije. Odločitev se takoj sporoči prevozniku prosilcu v železniškem prometu. Zavrnitev je obrazložena.

3.   Države članice zagotovijo, da je v zvezi z odločitvami licenčnega organa možen sodni nadzor.

POGLAVJE IV

NALOŽITEV UPORABNIN ZA UPORABO ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE IN DODELJEVANJE ŽELEZNIŠKIH INFRASTRUKTURNIH ZMOGLJIVOSTI

ODDELEK 1

Splošna načela

Člen 26

Učinkovita uporaba infrastrukturne zmogljivosti

Države članice zagotovijo, da ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti upošteva načela, ki jih določa ta direktiva, in s tem omogoča upravljavcu železniške infrastrukture, da razpoložljive infrastrukturne zmogljivosti trži in jih optimalno učinkovito uporablja.

Člen 27

Program omrežja

1.   Upravljavec železniške infrastrukture po posvetovanju z zainteresiranimi strankami, vključno z regulatornim organom iz člena 55, izdela in objavi program omrežja, ki ga je mogoče pridobiti ob plačilu uporabnine, ki ne presega stroškov objave tega programa. Program omrežja se objavi v vsaj dveh uradnih jezikih Unije
  , od katerih je eden angleščina
  . Vsebina programa omrežja se da na voljo brezplačno v elektronski obliki na spletnem portalu Evropske agencije za železnice. [Sprememba 75]

2.   Program omrežja vsebuje vrsto infrastrukture, ki je na razpolago prevoznikom v železniškem prometu. Vsebuje
  naslednje
  informacije o pogojih dostopa do zadevne železniške infrastrukture in do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev. Vsebino programa omrežja določa Priloga VI.

  :

| (a) | poglavje, v katerem je določena vrsta infrastrukture, ki je na voljo prevoznikom v železniškem prometu, in pogoji za dostop do zadevne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

poglavje, v katerem je določena vrsta infrastrukture, ki je na voljo prevoznikom v železniškem prometu, in pogoji za dostop do zadevne infrastrukture;

| (b) | poglavje o načelih določanja uporabnin in o tarifah; |
| --- | --- |

(b)

poglavje o načelih določanja uporabnin in o tarifah;

| (c) | poglavje o načelih in merilih za dodeljevanje zmogljivosti. Upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, ki jih ne nadzira upravljavec železniške infrastrukture, zagotovijo informacije o uporabnini za dostop do objektov in za zagotavljanje storitev ter informacije o tehničnih pogojih dostopa za vključitev v program omrežja; |
| --- | --- |

(c)

poglavje o načelih in merilih za dodeljevanje zmogljivosti. Upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, ki jih ne nadzira upravljavec železniške infrastrukture, zagotovijo informacije o uporabnini za dostop do objektov in za zagotavljanje storitev ter informacije o tehničnih pogojih dostopa za vključitev v program omrežja;

| (d) | poglavje z informacijami v zvezi s prošnjo za izdajo licence iz člena 25 in varnostnih spričeval, ki se izdajajo v skladu z Direktivo 2004/49/ES; |
| --- | --- |

(d)

poglavje z informacijami v zvezi s prošnjo za izdajo licence iz člena 25 in varnostnih spričeval, ki se izdajajo v skladu z Direktivo 2004/49/ES;

| (e) | poglavje z informacijami o postopkih za reševanje sporov in pritožbenih postopkih v zadevah glede dostopa do železniške infrastrukture in storitev ter glede načrta izvedbe iz člena 35; |
| --- | --- |

(e)

poglavje z informacijami o postopkih za reševanje sporov in pritožbenih postopkih v zadevah glede dostopa do železniške infrastrukture in storitev ter glede načrta izvedbe iz člena 35;

| (f) | poglavje z informacijami o dostopu do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, iz Priloge III ter zaračunavanju uporabnine za njih; |
| --- | --- |

(f)

poglavje z informacijami o dostopu do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, iz Priloge III ter zaračunavanju uporabnine za njih;

| (g) | vzorčno pogodbo za sklenitev okvirnih pogodb med upravljavcem železniške infrastrukture in prosilcem v skladu s členom 42. |
| --- | --- |

(g)

vzorčno pogodbo za sklenitev okvirnih pogodb med upravljavcem železniške infrastrukture in prosilcem v skladu s členom 42.

Informacije v programu omrežja se letno posodabljajo in so skladne z registri železniške infrastrukture, ki se objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti

   (25)

  , ali se na te registre sklicevati. Uporabniki so pravočasno obveščeni o infrastrukturi, ki se ne vzdržuje ustrezno in katere kakovost upada.

Komisija lahko informacije iz točk (a) do (g) spremeni in natančneje opredeli v skladu s Prilogo VI ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih v postopku iz člena 60a. [Sprememba 76]

Priloga VI se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60a.

3.   Program omrežja se posodablja in po potrebi spreminja.

4.   Program omrežja se objavi najpozneje štiri mesece pred potekom roka za vložitev prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.

Člen 28

Sporazumi med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture

Vsak prevoznik, ki opravlja storitve pri železniškem prevozu, na podlagi javnega ali zasebnega prava sklene potrebne sporazume z upravljavcem zadevne železniške infrastrukture. Pogoji, ki urejajo te sporazume, so nediskriminatorni in pregledni, v skladu z določbami te direktive.

ODDELEK 2

Uporabnine za železniško infrastrukturo in storitve

Člen 29

Določitev, obračunavanje in pobiranje uporabnin

1.   Države članice izdelajo okvir za zaračunavanje uporabnin, pri čemer upoštevajo neodvisnost upravljanja, ki ga določa člen 4.

Države članice določijo posebna pravila za zaračunavanje uporabnin ob upoštevanju pogoja neodvisnega upravljanja ali takšna pooblastila prenesejo na upravljavca železniške infrastrukture.

Države članice zagotovijo, da se okvir in pravila za zaračunavanje uporabnin objavijo v programu omrežja.

Brez poseganja v neodvisnost upravljanja iz člena 4 in pod pogojem, da mu je bila ta pravica dodeljena neposredno na podlagi ustavnega prava najmanj dve leti pred začetkom veljavnosti te direktive, lahko nacionalni parlament preuči in po potrebi spremeni raven uporabnin, ki jo določi upravljavec železniške infrastrukture. S tako morebitno spremembo se zagotovi skladnost uporabnin s to direktivo ter veljavnim okvirom in pravili za obračunavanje uporabnin. [Sprememba 141/rev]

Upravljavec železniške infrastrukture določi in pobira uporabnino.

2.   Države članice zagotovijo, da upravljavci železniške infrastrukture sodelujejo v interesu omogočanja uporabe učinkovite ureditve zaračunavanja za izvajanje železniških prevoznih storitev, ki potekajo preko več kot enega infrastrukturnega omrežja. Upravljavci železniške infrastrukture si zlasti prizadevajo zagotoviti optimalno konkurenčnost storitev mednarodnega železniškega prevoza in učinkovito uporabo železniških omrežij.

Države članice zagotovijo, da se predstavniki upravljavcev železniške infrastrukture, katerih odločitve o zaračunavanju uporabnin vplivajo na druge infrastrukture,
  skupaj
  udeležijo usklajevanja zaračunavanja ali zaračunavanja uporabe zadevne infrastrukture na mednarodni ravni. [Sprememba 77]

3.   Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo, da ureditev zaračunavanja uporabnin, ki se uporablja, temelji na enakih načelih za njihovo celotno omrežje, razen v primeru posebnih dogovorov iz člena 32(2).

4.   Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo, da ima uporaba ureditve zaračunavanja za posledico enakovredne in nediskriminatorne uporabnine za različne prevoznike v železniškem prometu, ki opravljajo enakovredne prevozne storitve na podobnem delu trga, in da so dejansko zaračunane uporabnine v skladu s pravili, ki jih določa program omrežja.

5.   Upravljavec železniške infrastrukture spoštuje poslovno zaupnost informacij, ki mu jih posredujejo prosilci.

Člen 30

Stroški infrastrukture in računovodska evidenca

1.   Upravljavcem železniške infrastrukture se ob upoštevanju varnosti, vzdrževanja in izboljšanja kakovosti infrastrukturnih storitev omogočijo spodbude za zniževanje stroškov zagotavljanja infrastrukture in višine uporabnin za dostop.

2.   Države članice zagotovijo, da se odstavek 1 izvede s pogodbo med pristojnim organom in upravljavcem železniške infrastrukture, ki velja najmanj pet

  sedem
  let in ki predvideva državno financiranje.

3.   Pogoji pogodbe in struktura plačil, ki so namenjena za financiranje upravljavca železniške infrastrukture, se dogovorijo vnaprej za za celotno pogodbeno obdobje.

Osnovna načela in parametri takih sporazumov so določeni v Prilogi VII, ki se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.

Države članice se z zainteresiranimi strankami posvetujejo vsaj en mesec pred podpisom sporazuma, ki ga objavijo v enem mesecu po njegovi sklenitvi.

Upravljavec železniške infrastrukture zagotovi, da je njegov poslovni načrt v skladu z določbami pogodbe.

Regulatorni organ iz člena 55 oceni ustreznost predvidenega srednje- do dolgoročnega prihodka upravljavca železniške infrastrukture za uresničitev dogovorjenih ciljnih rezultatov in pripravi ustrezna priporočila vsaj mesec pred podpisom sporazuma.

Pristojni organ regulatornemu organu utemelji vsa nameravana odstopanja od teh priporočil.
  [Sprememba 78]

4.   Upravljavci železniške infrastrukture pripravijo in vzdržujejo popis premoženja, s katerim upravljajo, ki vsebuje njihovo trenutno vrednotenje ter podrobnosti glede odhodkov za obnovo in nadgradnjo infrastrukture.

5.   Upravljavec železniške infrastrukture in operater objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, določita postopke za porazdelitev stroškov med različne ponujene storitve v skladu s Prilogo III in različne vrste železniških vagonov na podlagi najboljšega razpoložljivega razumevanja stroškov in načel zaračunavanja iz člena 31. Države članice lahko zahtevajo predhodno odobritev. Ta postopek se občasno posodablja, da bi bil v skladu z mednarodno najboljšo prakso.

Člen 31

Načela zaračunavanja uporabnin

1.   Uporabnine za uporabo železniške infrastrukture in objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, se plačajo upravljavcu železniške infrastrukture oziroma operaterju objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, ki jih uporabita za financiranje svojih dejavnosti.

2.   Države članice od upravljavca železniške infrastrukture in operaterja objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, zahtevajo, da regulatornemu organu predložita vse potrebne informacije o zaračunanih uporabninah. V zvezi s tem morata biti upravljavec železniške infrastrukture in operater objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, sposobna izkazati vsakemu prevozniku v železniškem prometu, da so uporabnine za infrastrukturo in storitev, ki jih dejansko zaračunata vsakemu prevozniku v železniškem prometu na podlagi členov 30 do 37, v skladu s predvidenimi postopki, pravili in po potrebi z lestvicami, določenimi v programu omrežja.

3.   Brez poseganja v odstavek 4 ali 5 tega člena ali v člen 32 so uporabnine za minimalni paket storitev dostopa do infrastrukture enake stroškom, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve, v skladu s Prilogo VIII, točko 1.

Točka 1 Priloge VIII se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60

  člena 60a
  .

4.   Uporabnine za infrastrukturo lahko vsebujejo dajatev, ki odraža nezadostnost infrastrukturnih zmogljivosti na določljivem odseku v obdobjih preobremenjenosti infrastrukture.

5.   Kadar zakonodaja Unije dovoljuje zaračunavanje uporabnin za stroške učinkov hrupa za cestni prevoz blaga, se Uporabnine za uporabo infrastrukture
  se
  spremenijo, da bi se upoštevali stroški učinkov hrupa, ki jih povzroči železniški promet v skladu s točko 2 Priloge VIII.
  Takšna sprememba uporabnin za infrastrukturo omogoča nadomestilo za naložbe v naknadno opremljanje obstoječih železniških vagonov z ekonomsko najbolj vzdržno zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo. Države članice zagotovijo, da uvajanje teh diferenciranih uporabnin nima negativnega učinka na finančno ravnovesje upravljavca železniške infrastrukture. Pravila za evropsko sofinanciranje se spremenijo, tako da dopuščajo sofinanciranje za naknadno opremljanje voznega parka, z namenom zmanjšati emisije hrupa, kakor že velja v primeru ERTMS.

Točka 2 Priloge VIII se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60

  člena 60a
  , zlasti da bi se navedli elementi diferenciranih uporabnin za uporabo infrastrukture
  , pod pogojem, da to ne povzroči izkrivljanja konkurence v sektorju železniškega prometa ali da ne škodi konkurenčnosti železniškega prometa v primerjavi s cestnim
  .

Uporabnine za infrastrukturo se lahko spremenijo, da se upoštevajo stroški drugih vplivov na okolje, ki jih povzroča železniški promet in niso navedeni v točki 2 Priloge VIII. Vsaka taka sprememba, ki lahko pripelje do ponotranjenja zunanjih stroškov emisij onesnaževalcev zraka, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve, se spreminja glede na obseg povzročenih vplivov na okolje.

Zaračunavanje drugih okoljskih stroškov, zaradi česar se povečajo skupni prihodki upravljavca železniške infrastrukture, je dovoljeno le, če so ti stroški dovoljeni

  predpisani
  s pravom Unije o cestnem prevozu blaga. Če pravo Unije ne dovoljuje zaračunavanja teh okoljskih stroškov za cestni prevoz blaga, takšna sprememba uporabnine ne sme povzročiti nobene spremembe v skupnih prihodkih upravljavca železniške infrastrukture.

Če zaračunavanje za okoljske stroške prinaša dodatne prihodke, se države članice same odločijo o njihovi uporabi
  v korist prometnih sistemov
  . Ustrezni organi hranijo potrebne podatke, ki omogočajo sledljivost izvora zaračunavanja okoljskih stroškov in njihove uporabe. Države članice te informacije redno predložijo Komisiji. [Sprememba 79]

6.   V izogib neželenim nesorazmernim nihanjem se za uporabnine iz odstavkov 3, 4 in 5 lahko določi srednja vrednost za primeren obseg železniških storitev in obdobij. Vendar pa je relativna višina uporabnin za železniško infrastrukturo vezana na stroške, ki nastanejo pri storitvah.

7.   Ta člen ne ureja opravljanja storitev iz točke 2 Priloge III. V vsakem primeru uporabnina, ki se zaračuna za take storitve, ne presega stroškov njihovega zagotavljanja, skupaj z razumnim dobičkom.

8.   Kadar storitve iz točk 3 in 4 Priloge III kot dodatne in pomožne zagotavlja en sam ponudnik, uporabnina ne presega stroškov njihovega zagotavljanja, skupaj z razumnim dobičkom.

9.   Stroški se lahko odmerijo zaradi zmogljivosti, uporabljenih za vzdrževanje infrastrukture. Ti stroški ne presegajo čiste izgube prihodka, ki jo ima upravljavec železniške infrastrukture zaradi vzdrževanja.

10.   Operater objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, iz točk 2, 3 in 4 Priloge III upravljavcu železniške infrastrukture zagotovi informacije o uporabninah, ki jih je treba vključiti v program omrežja v skladu s členom 27.

Člen 32

Izjeme od načel zaračunavanja uporabnin

1.   Če trg to prenese, lahko država članica
  pooblasti upravljavca železniške infrastrukture, da
  za pokritje celotnih stroškov upravljavca železniške infrastrukture naloži pribitke na podlagi učinkovitih, preglednih in nediskriminatornih načel, pri čemer zagotavlja optimalno konkurenčnost zlasti mednarodnega železniškega prevoza blaga

  sektorja
  . Ureditev zaračunavanja uporabnin upošteva povečanje produktivnosti, ki jo dosežejo prevozniki v železniškem prometu.

Višina uporabnin pa ne sme izključiti uporabe infrastrukture s strani tistih tržnih delov, ki lahko plačajo vsaj stroške, nastale neposredno zaradi izvajanja železniških prevoznih storitev, in donosnosti naložbe, ki jo trg lahko prenese.

Preden država članica odobri zaračunavanje takšnih pribitkov, zagotovi, da upravljavec železniške infrastrukture ovrednoti njihov pomen za posamezne tržne dele. Seznam tržnih delov, ki ga določijo upravljavci železniške infrastrukture, vsebuje vsaj naslednje tri: prevoz blaga, potniške storitve v okviru pogodbe o javnih storitvah in druge potniške storitve. Upravljavci železniške infrastrukture lahko še dodatno razlikujejo tržne dele.

Opredeli se tudi tržne dele, v katerih železniški prevoz trenutno ne deluje, vendar bi lahko zagotavljal storitve v obdobju veljavnosti ureditve zaračunavanja. Upravljavci železniške strukture ne vključijo pribitkov v ureditev zaračunavanja za te tržne dele.

Seznam tržnih delov se objavi v programu omrežja in se ga pregleda najmanj vsakih pet let.

Ti

  Dodatni
  tržni deli se vzpostavijo v skladu z merili, določenimi

  s
  točko 3 Priloge VIII, ob upoštevanju predhodne odobritve regulatornega organa. Za tržne dele, v katerih ni prometa, pribitki niso vključeni v ureditev zaračunavanja.

Priloga VIII, točka 3, se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.

1a.
     
  Za prevoz blaga iz tretjih držav ali vanje, ki poteka v omrežju, v katerem je tirna širina drugačna od glavnega železniškega omrežja v Uniji, lahko upravljavci železniške infrastrukture zaradi pokritja celotnih nastalih stroškov določijo višje uporabnine.

2.   Za posebne prihodnje investicijske projekte ali za posebne investicijske projekte, ki so bili dokončani po letu 1988, lahko upravljavec železniške infrastrukture določi ali obdrži višje uporabnine na podlagi dolgoročnih stroškov takšnih projektov, če ti povečujejo učinkovitost ali stroškovno učinkovitost, ali oboje, in jih drugače ni mogoče ali jih ni bilo mogoče izvesti. Takšen dogovor o zaračunavanju uporabnin lahko vključuje tudi dogovore o delitvi tveganja, ki je povezano z novimi naložbami.

3.   Vlaki, ki so opremljeni z ETCS in vozijo na progah, opremljenih z nacionalnimi sistemi upravljanja in signalizacije, so upravičeni do začasnega znižanja uporabnine za infrastrukturo v skladu s točko 5 Priloge VIII.
  Upravljavec železniške infrastrukture je sposoben zagotoviti, da takšno znižanje ne pomeni znižanja prihodka. Na tak način izgubljena sredstva se nadomestijo z zvišanjem uporabnin na isti železniški progi za tiste vlake, ki niso opremljeni z ETCS.

Točka 5 Priloge VIII se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60

  člena 60a, da bi se nadalje spodbujal ERTMS
  .

4.   Za preprečevanje diskriminacije se zagotovi, da so povprečne in mejne uporabnine določenega upravljavca železniške infrastrukture za enako uporabo njegove infrastrukture primerljive in da so uporabnine enake za primerljive storitve na enakih tržnih delih. Upravljavec železniške infrastrukture v programu omrežja izkaže, da ureditev zaračunavanja uporabnin izpolnjuje te zahteve, v kolikor s tem ne razkrije zaupnih poslovnih podatkov.

5.   Če upravljavec železniške infrastrukture namerava spremeniti bistvene elemente sistema zaračunavanja iz odstavka 1, te spremembe objavi vsaj tri mesece pred rokom za objavo programa omrežja v skladu s členom 27(4).

Države članice se lahko odločijo, da objavijo okvir in pravila za obračunavanje uporabnin, ki se uporabljajo posebej za mednarodni prevoz blaga iz tretjih držav ali vanje, ki poteka v omrežju, v katerem je tirna širina drugačna od glavnega železniškega omrežja v Uniji, z drugačnimi instrumenti in roki, kot so določeni v členu 29(1), če je to potrebno za zagotovitev poštene konkurence. [Sprememba 80]

Člen 33

Popusti pri uporabnini

1.   Brez poseganja v člene 101, 102, 106 in 107 PDEU in ne glede na načelo neposrednih stroškov iz člena 31(3) te direktive je vsak popust pri uporabnini, ki jih upravljavec železniške infrastrukture zaračuna prevozniku v železniškem prometu, v skladu z merili iz tega člena.

2.   Z izjemo odstavka 3 se popusti omejijo na dejanski prihranek upravnih stroškov upravljavca železniške infrastrukture. Pri določanju višine popusta se ne upoštevajo prihranki stroškov, ki so že zajeti v uporabnini.

3.   Upravljavci železniške infrastrukture lahko za določene prometne tokove uvedejo ureditve zaračunavanja, ki so dostopni vsem uporabnikom infrastrukture, in priznavajo časovno omejene popuste za spodbujanje razvoja novih železniških storitev ali popuste za spodbujanje uporabe premalo izkoriščenih prog.

4.   Popusti se lahko nanašajo le na uporabnine, ki se zaračunajo za določen odsek železniške infrastrukture.

5.   Podobni programi popustov se uporabljajo za podobne storitve. Programi popustov se uporabljajo na nediskriminatoren način za katerega koli prevoznika v železniškem prometu.

Člen 34

Ureditev nadomestil za neplačane okoljske stroške, stroške, povezane z nesrečami, in stroške infrastrukture

1.   Države članice lahko pri uporabi železniške infrastrukture uvedejo časovno omejeno ureditev nadomestil za okoljske stroške, za stroške, povezane z nesrečami, in za stroške infrastrukture, ki jih konkurenčni načini prevozov izkazano ne plačujejo, kolikor ti stroški presegajo enakovredne stroške železniškega prometa.

2.   Kadar ima prevoznik v železniškem prometu, ki prejme nadomestilo, neko izključno pravico, morajo to nadomestilo spremljati primerljive koristi za uporabnike.

3.   Uporabljeni postopki in izračuni morajo biti javno dostopni. Zlasti je mogoče izkazati posebne neplačane stroške konkurenčnih prometnih infrastruktur, ki se jim izogne, in zagotoviti, da se pri uporabi take ureditve podjetja obravnavajo na nediskriminatoren način.

4.   Države članice zagotovijo, da je ureditev v skladu s členi 93, 107 in 108 PDEU.

Člen 35

Načrt izvedbe

1.   Ureditve zaračunavanja spodbujajo prevoznike v železniškem prometu in upravljavca železniške infrastrukture k zmanjševanju motenj in izboljšanju kakovosti izvedbe železniškega omrežja preko načrta izvedbe. Ta načrt lahko vsebuje denarne kazni za dejanja, ki motijo delovanje omrežja, nadomestila za prevoznike, ki so prizadeti zaradi takih motenj, in stimulacije za bolj uspešno poslovanje od načrtovanega.

2.   Osnovna načela načrta izvedbe navedena v Prilogi VIII, točki 4

  vključujejo naslednje elemente, ki
  se uporabljajo za celotno omrežje:

| (a) | Da bi se dosegla dogovorjena raven kakovosti storitev in se ne ogrozila njihova ekonomska upravičenost, se upravljavec železniške infrastrukture in prosilec po odobritvi regulatornega organa dogovorita o glavnih parametrih načrta izvedbe, o glavnih vrednostih načrta izvedbe, zlasti glede stroškov zamud in pragov plačil, tako za posamezne vožnje vlakov kot za vse vožnje vlakov prevoznika v železniškem prometu v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(a)

Da bi se dosegla dogovorjena raven kakovosti storitev in se ne ogrozila njihova ekonomska upravičenost, se upravljavec železniške infrastrukture in prosilec po odobritvi regulatornega organa dogovorita o glavnih parametrih načrta izvedbe, o glavnih vrednostih načrta izvedbe, zlasti glede stroškov zamud in pragov plačil, tako za posamezne vožnje vlakov kot za vse vožnje vlakov prevoznika v železniškem prometu v določenem obdobju;

| (b) | Upravljavec železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu vsaj pet dni pred vožnjo vlaka sporoči vozni red, na podlagi katerega se bodo izračunavale zamude; |
| --- | --- |

(b)

Upravljavec železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu vsaj pet dni pred vožnjo vlaka sporoči vozni red, na podlagi katerega se bodo izračunavale zamude;

| (c) | Brez poseganja v obstoječe pritožbene postopke in v člen 50 je v primeru sporov glede načrta izvedbe na voljo sistem za hitro reševanje teh zadev. Pri uporabi tega sistema se odločitev sprejme v roku 10-ih delovnih dni; |
| --- | --- |

(c)

Brez poseganja v obstoječe pritožbene postopke in v člen 50 je v primeru sporov glede načrta izvedbe na voljo sistem za hitro reševanje teh zadev. Pri uporabi tega sistema se odločitev sprejme v roku 10-ih delovnih dni;

| (d) | Upravljavec železniške infrastrukture na podlagi glavnih vrednosti, dogovorjenih v načrtu izvedbe, enkrat letno objavi povprečno raven kakovosti storitev, ki so jo dosegli prevozniki v železniškem prometu.[Sprememba 81] |
| --- | --- |

(d)

Upravljavec železniške infrastrukture na podlagi glavnih vrednosti, dogovorjenih v načrtu izvedbe, enkrat letno objavi povprečno raven kakovosti storitev, ki so jo dosegli prevozniki v železniškem prometu.[Sprememba 81]

Točka 4 Priloge VIII,
  ki vsebuje nadaljnje elemente o načrtu izvedbe,
  se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60

  člena 60a
  . [Sprememba 82]

Člen 36

Dajatve za rezervacijo zmogljivosti

Upravljavci železniške infrastrukture lahko naložijo primerno dajatev za zmogljivost, ki je bila dodeljena, vendar ne uporabljena. Ta dajatev spodbuja učinkovito uporabo zmogljivosti. Če obstaja

  zaprosita dva prosilca ali
  več kot en prosilec za dodelitev vlakovne

  vlakovnih
  poti
  , ki se prekrivajo,
  v okviru letne določitve voznega reda, se zaračuna dajatev za rezervacijo
  prosilcu, ki mu je bila dodeljena cela vlakovna pot ali njen del, vendar ni bila uporabljena
  . [Sprememba 83]

Upravljavec železniške infrastrukture je v vsakem trenutku sposoben sporočiti vsaki zainteresirani stranki obseg infrastrukturnih zmogljivosti, ki so bile že dodeljene uporabniškim prevoznikom v železniškem prometu.

Člen 37

Sodelovanje glede sistemov zaračunavanja na več kot enem omrežju

Države članice zagotovijo, da upravljavci železniške infrastrukture sodelujejo, da bi omogočili učinkovito uporabo pribitkov iz člena 32 in načrtov izvedbe iz člena 35 za promet, ki poteka preko več kot enega omrežja. Da bi se optimalno povečala konkurenčnost storitev mednarodnega železniškega prevoza, upravljavci železniške infrastrukture določijo ustrezne postopke, ob upoštevanju pravil, določenih v tej direktivi.

ODDELEK 3

Dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti

Člen 38

Pravice do infrastrukturnih zmogljivosti

1.   Infrastrukturne zmogljivosti dodeljuje upravljavec železniške infrastrukture. Po njihovi dodelitvi prosilcu jih ta kot prejemnik ne prenese na drugega prevoznika ali jih uporabi za drugo storitev.

Vsako trgovanje z infrastrukturnimi zmogljivostmi je prepovedano in ima za posledico izključitev iz nadaljnjega dodeljevanja zmogljivosti.

Kadar prevoznik v železniškem prometu uporablja zmogljivosti za izvajanje dejavnosti prosilca, ki ni prevoznik v železniškem prometu, to ne šteje za prenos.

2.   Pravica do uporabe posebnih infrastrukturnih zmogljivosti v obliki vlakovne poti se prosilcem lahko dodeli za največ eno sezono operativnega voznega reda.

Upravljavec železniške infrastrukture in prosilec lahko skleneta okvirno pogodbo, kakor določa člen 42, za uporabo zmogljivosti na zadevni železniški infrastrukturi za obdobje, ki je daljše od ene sezone operativnega voznega reda.

3.   Zadevne pravice in obveznosti upravljavcev železniške infrastrukture in prosilcev v zvezi z dodeljevanjem zmogljivosti se določijo s pogodbami ali zakonodajo držav članic.

4.   Če prosilec namerava zaprositi za infrastrukturne zmogljivosti, da bi izvajal mednarodno storitev potniškega prometa, kakor je opredeljena v členu 2, obvesti zadevne upravljavce železniške infrastrukture in regulatorne organe. Da bi lahko presodili, ali je namen mednarodne storitve prevoz potnikov med postajami v različnih državah članicah in kakšni so morebitni ekonomski učinki na obstoječe pogodbe za opravljanje javne službe, regulatorni organi zagotovijo, da se obvestijo kateri koli pristojni organ, ki je dodelil železniško storitev potniškega prometa na progi, opredeljeni v pogodbi za opravljanje javne službe, kateri koli drug zainteresirani organ, ki ima pravico omejiti dostop v skladu s členom 9(3), ter kateri koli prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe na progi te mednarodne storitve potniškega prometa.

Člen 39

Dodeljevanje zmogljivosti

1.   Države članice lahko določijo okvir za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ob upoštevanju pogoja neodvisnosti upravljanja iz člena 4. Določijo se posebna pravila za dodeljevanje zmogljivosti. Upravljavec železniške infrastrukture izvaja postopke dodeljevanja zmogljivosti. Upravljavec železniške infrastrukture zlasti zagotavlja, da se infrastrukturne zmogljivosti dodeljujejo pravično in nediskriminatorno ter v skladu s pravom Unije.

2.   Upravljavci železniške infrastrukture spoštujejo poslovno zaupnost podatkov, ki jih pridobijo.

Člen 40

Sodelovanje pri dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti na več kot enem omrežju

1.   Države članice zagotovijo, da upravljavci železniške infrastrukture sodelujejo v interesu doseganja učinkovitega vzpostavljanja in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, ki prečkajo več kot eno omrežje, tudi na podlagi okvirnih pogodb iz člena 42. Upravljavci železniške infrastrukture določijo ustrezne postopke, ob upoštevanju pravil, določenih v tej direktivi, in ustrezno organizirajo mednarodne vlakovne poti.

Države članice zagotovijo, da se predstavniki upravljavcev železniških infrastruktur, katerih odločitve glede dodeljevanja vplivajo na druge upravljavce železniških infrastruktur, udeležijo usklajevanja dodeljevanja ali dodeljevanja vseh ustreznih infrastrukturnih zmogljivosti na mednarodni ravni, brez poseganja v posebna pravila v pravu Unije o omrežjih, namenjenih prevozu blaga.
  Udeleženci tega sodelovanja zagotovijo, da so njihovo članstvo, načini delovanja in vsa za vrednotenje in dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ustrezna merila javno dostopna.
  Po potrebi se teh postopkov lahko udeležijo tudi ustrezni predstavniki upravljavcev železniških infrastruktur iz tretjih držav. [Sprememba 85]

2.   Komisijo in predstavnike regulatornih organov, ki sodelujejo v skladu s členom 57, se obvesti in povabi, da sodelujejo kot opazovalci na vseh sestankih, na katerih se vzpostavljajo skupna načela in prakse

  o skupnih načelih in praksi
  za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti. V primeru sistemov za dodeljevanje, ki temeljijo na IT, regulatorni organi od teh sistemov prejmejo dovolj informacij, da lahko izvajajo regulatorni nadzor v skladu z določbami člena 56. [Sprememba 86]

3.   Na sestankih ali pri drugih dejavnostih dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti za prevozne storitve na več omrežjih sprejemajo odločitve samo predstavniki upravljavcev železniške infrastrukture.

4.   Udeleženci sodelovanja iz odstavka 1 zagotovijo, da so njihovo članstvo, načini delovanja in vsa, za vrednotenje in dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ustrezna merila, javno dostopna.

5.   V okviru sodelovanja iz odstavka 1 upravljavci železniške infrastrukture ocenijo potrebe ter lahko po potrebi predlagajo in organizirajo mednarodne vlakovne poti, da olajšajo vožnje tovornih vlakov, ki so predmet ad hoc prošenj iz člena 48.

Take vnaprej dogovorjene mednarodne vlakovne poti so prosilcem dostopne preko udeleženih upravljavcev železniške infrastrukture.

Člen 41

Prosilci

1.   Prošnje za infrastrukturne zmogljivosti lahko vložijo prosilciskladno s to Direktivo.
  Da bi se ta zmogljivost infrastrukture uporabila, prosilci določijo prevoznika v železniškem prometu, ki sklene sporazum z upravljavcem železniške infrastrukture v skladu s členom 28. [Sprememba 84]

2.   Upravljavec železniške infrastrukture lahko prosilcem postavi zahteve za zaščito svojih upravičenih pričakovanj glede bodočih prihodkov in uporabe infrastrukture. Takšne zahteve lahko vključujejo samo določbo o finančni garanciji, ki ne sme preseči primerne višine, sorazmerne s predvidenim obsegom dejavnosti prosilca, in o zagotovitvi možnosti za pripravo skladne ponudbe za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.

3.   Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe

  Ukrepi
  , v katerih so podrobno določena merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi odstavka 2
  , se lahko spremenijo glede na izkušnje,

  . Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3)

  postopkom iz člena 60a
  . [Sprememba 87]

Člen 42

Okvirne pogodbe

1.   Brez poseganja v člene 101, 102 in 106 PDEU se med upravljavcem železniške infrastrukture in prosilcem lahko sklene okvirno pogodbo. Taka okvirna pogodba določa značilnosti infrastrukturnih zmogljivosti, za katere je prosilec zaprosil in ki se mu ponudijo za čas, ki presega eno sezono operativnega voznega reda. Okvirna pogodba ne določa posamezne vlakovne poti, ampak je oblikovana tako, da izpolnjuje upravičene komercialne potrebe prosilca. Država članica lahko za tako okvirno pogodbo zahteva predhodno odobritev od regulatornega organa iz člena 55 te direktive.

2.   Okvirna pogodba ne izključuje možnosti, da zadevno infrastrukturo uporabljajo tudi drugi prosilci ali za druge storitve.

3.   Okvirna pogodba omogoča spreminjanje ali omejevanje njenih pogojev v interesu boljše uporabe železniške infrastrukture.

4.   Okvirna pogodba lahko vključuje kazni za primere, če se pogodba spremeni ali preneha.

5.   Okvirne pogodbe se načelno sklepajo za obdobje petih let in se obnavljajo za obdobja, enaka njihovemu prvotnemu trajanju. Upravljavec železniške infrastrukture lahko v posebnih primerih privoli v krajše ali daljše obdobje. Vsako obdobje, daljše od petih let, se utemelji z obstojem gospodarskih pogodb, posebnih naložb ali tveganj.

6.   Okvirne pogodbe za storitve, za katere se uporablja posebna infrastruktura iz člena 49, za katero so potrebne obsežne in dolgoročne naložbe, ki jih prosilec ustrezno utemelji, se lahko sklenejo za obdobje 15 let. Obdobje, daljše od 15 let, je dopustno le v izjemnih primerih, zlasti za obsežne, dolgoročne naložbe in predvsem, kadar so takšne naložbe vezane na pogodbene obveznosti, vključno z večletnim amortizacijskim načrtom.

V teh izjemnih primerih lahko okvirna pogodba določa podrobne karakteristike zmogljivosti, ki bodo prosilcu zagotovljene v času trajanja okvirne pogodbe. Te karakteristike lahko vključujejo pogostost, obseg in kakovost vlakovnih poti. Upravljavec železniške infrastrukture lahko zmanjša rezervirane zmogljivosti, ki so se najmanj en mesec uporabljale v manjšem obsegu, kot je prag kvote iz člena 52.

Začetna okvirna pogodba se lahko od 1. januarja 2010 sklepa za obdobje pet let z možnostjo enkratnega podaljšanja, in sicer na podlagi karakteristik zmogljivosti, ki so jih uporabljali prosilci, ki so izvajali storitve pred 1. januarjem 2010, s čimer se upoštevajo posebne naložbe ali obstoj gospodarskih pogodb. Regulatorni organ iz člena 55 je pristojen za odobritev začetekka veljavnosti takšne pogodbe.

7.   Ob upoštevanju poslovne zaupnosti so splošne značilnosti vsake okvirne pogodbe dostopne vsaki zainteresirani stranki.

Člen 43

Časovni načrt postopka dodeljevanja

1.   Upravljavec železniške infrastrukture pri dodeljevanju zmogljivosti infrastrukture upošteva časovni načrt iz Priloge IX.

Priloga IX se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz
  člena 60a
  .

2.   Upravljavci železniške infrastrukture se z drugimi zadevnimi upravljavci železniške infrastrukture, katerih mednarodne vlakovne poti morajo biti vključene v operativni vozni red, pred posvetovanjem sporazumejo o osnutku operativnega voznega reda. Spremembe se naredijo le, kadar je to nujno potrebno
  , in se morajo ustrezno utemeljiti
  . [Sprememba 88]

Člen 44

Vložitev prošnje

1.   Prosilci lahko pri upravljavcu železniške infrastrukture na podlagi javnega ali zasebnega prava vložijo prošnjo za sporazum o priznavanju pravice uporabe železniške infrastrukture proti uporabnini, kakor predvideva oddelek 2 poglavja IV.

2.   Prošnje, v povezavi z rednim operativnim voznim redom, upoštevajo roke iz Priloge IX.

3.   Prosilec, ki je stranka okvirne pogodbe, vloži prošnjo v skladu s to pogodbo.

4.   Prosilci zaprosijo za infrastrukturne zmogljivosti, ki prečkajo več kot eno omrežje, pri enem upravljavcu železniške infrastrukture. Ta upravljavec železniške infrastrukture lahko nato v imenu prosilca išče zmogljivosti pri drugih zadevnih upravljavcih železniške infrastrukture.

5.   Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo prosilcem, da lahko zaprosijo za infrastrukturne zmogljivosti, ki prečkajo več kot eno omrežje, neposredno pri morebitnem skupnem organu, ki ga lahko ustanovijo upravljavci železniške infrastrukture, npr. sistem storitev "vse na enem mestu" za železniške koridorje.

Člen 45

Načrtovanje voznega reda

1.   Upravljavec železniške infrastrukture si prizadeva, kolikor je mogoče, ugoditi vsem prošnjam za infrastrukturne zmogljivosti, vključno s prošnjami za vlakovne poti, ki prečkajo več kot eno omrežje, in upošteva, kolikor je mogoče, vse omejitve, s katerimi se soočajo prosilci, vključno z ekonomskim učinkom na njihovo poslovanje.

2.   Upravljavec železniške infrastrukture lahko v postopkih načrtovanja in usklajevanja voznega reda daje prednost posebnim storitvam, vendar le kot predvidevata člena 47 in 49.

3.   Upravljavec železniške infrastrukture se z zainteresiranimi strankami posvetuje o osnutku operativnega voznega reda in jim da na voljo najmanj en mesec, da izrazijo svoja stališča. Zainteresirane stranke so vsi tisti, ki so zaprosili za infrastrukturne zmogljivosti, ter druge stranke, ki želijo imeti možnost izraziti svoje mnenje o morebitnih vplivih operativnega voznega reda na njihovo možnost zagotavljanja železniških storitev v sezoni operativnega voznega reda.

4.   Upravljavec železniške infrastrukture da na zahtevo prosilcev v razumnem roku in pravočasno za postopek usklajevanja iz člena 46 brezplačno na voljo naslednje informacije v pisni obliki za pregled:

| (a) | vlakovne poti, za katere prosijo vsi drugi prosilci na istih progah; |
| --- | --- |

(a)

vlakovne poti, za katere prosijo vsi drugi prosilci na istih progah;

| (b) | vlakovne poti, dodeljene vsem drugim prosilcem, in prošnje za preostale vlakovne poti za vse druge prosilce na istih progah; |
| --- | --- |

(b)

vlakovne poti, dodeljene vsem drugim prosilcem, in prošnje za preostale vlakovne poti za vse druge prosilce na istih progah;

| (c) | vlakovne poti, dodeljene vsem drugim prosilcem na istih progah, kot v prejšnjem operativnem voznem redu; |
| --- | --- |

(c)

vlakovne poti, dodeljene vsem drugim prosilcem na istih progah, kot v prejšnjem operativnem voznem redu;

| (d) | preostala infrastrukturna zmogljivost, ki je na voljo na zadevnih progah; |
| --- | --- |

(d)

preostala infrastrukturna zmogljivost, ki je na voljo na zadevnih progah;

| (e) | podrobnosti glede meril, ki se uporabljajo v postopku dodeljevanja zmogljivosti. |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti glede meril, ki se uporabljajo v postopku dodeljevanja zmogljivosti.

5.   Upravljavec železniške infrastrukture sprejme ustrezne ukrepe v zvezi z vsemi izraženimi pomisleki.

Člen 46

Postopek usklajevanja

1.   Kadar upravljavec železniške infrastrukture v postopku načrtovanja voznega reda, navedenega v členu 45, naleti na med seboj nezdružljive prošnje, si prizadeva za njihovo čim boljšo uskladitev.

2.   Kadar je potrebno usklajevanje, ima upravljavec železniške infrastrukture pravico v sprejemljivem okviru ponuditi infrastrukturne zmogljivosti, ki se razlikujejo od zaprošenih.

3.   Upravljavec železniške infrastrukture si prizadeva, da v posvetovanju z zadevnimi prosilci razreši vse nezdružljivosti.

4.   Načela postopka usklajevanja se določijo v programu omrežja. Odražajo zlasti težavnost dogovarjanja o mednarodnih vlakovnih poteh in učinek, ki ga lahko ima sprememba na druge upravljavce železniške infrastrukture.

5.   Kadar prošnjam za infrastrukturne zmogljivosti ni mogoče ugoditi brez usklajevanja, si upravljavec železniške infrastrukture prizadeva za njihovo razrešitev v okviru usklajevanja.

6.   Brez poseganja v obstoječa pravna sredstva in v člen 56 se v primeru sporov glede dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti omogoči sistem za hitro reševanje teh sporov. Ta sistem se določi v programu omrežja. Pri uporabi tega sistema se odločitev sprejme v roku 10-ih delovnih dni.

Člen 47

Preobremenjena infrastruktura

1.   Kadar po usklajevanju zaprošenih vlakovnih poti in po posvetovanju s prosilci ni mogoče v primernem obsegu ugoditi prošnjam za infrastrukturne zmogljivosti, mora upravljavec železniške infrastrukture zadevni odsek infrastrukture takoj razglasiti za preobremenjenega. Enako velja za infrastrukturo, za katere zmogljivosti se lahko pričakuje, da v bližnji prihodnosti ne bodo zadoščale.

2.   Ko se infrastruktura razglasi za preobremenjeno, upravljavec železniške infrastrukture opravi analizo zmogljivosti, določeno v členu 50, razen če se že izvaja načrt razširitve zmogljivosti določen v členu 51.

3.   Kadar uporabnine niso bile zaračunane v skladu s členom 31(4) ali niso dosegle zadovoljivih rezultatov in je bila infrastruktura razglašena za preobremenjeno, lahko upravljavec železniške infrastrukture med drugim uporabi prednostna merila za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.

4.   Prednostna merila upoštevajo pomembnost prevoznih storitev za družbo glede na vsako drugo storitev, ki bo zaradi tega izključena.

Za zagotovitev razvoja ustreznih prevoznih storitev v tem okviru, zlasti za izpolnitev javnih prevoznih storitev ali spodbujanje razvoja železniškega prevoza blaga,
  zlasti mednarodnega prevoza blaga,
  lahko države članice pod nediskriminatornimi pogoji izvedejo vse potrebne ukrepe, da se tem storitvam zagotovi prednost pri dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti. [Sprememba 89]

Po potrebi lahko države članice upravljavcu železniške infrastrukture dajo nadomestilo za zmanjšan prihodek zaradi potrebe, da se za določene prevozne storitve dodelijo določene zmogljivosti v skladu z drugim pododstavkom.

Ti ukrepi in to nadomestilo upoštevajo učinek te izključitve v drugih državah članicah.

5.   Pri določanju prednostnih meril se ustrezno upošteva pomembnost storitev za prevoz blaga, zlasti mednarodnega prevoza blaga.

  Prednostna merila zajemajo prevoz blaga in zlasti mednarodne prevozne storitve. [Sprememba 90]

6.   Glede preobremenjene infrastrukture se postopki, po katerih je treba ravnati, in merila, ki jih je treba uporabiti, določijo v programu omrežja.

Člen 48

Ad hoc
  prošnje

1.   Na ad hoc prošnje za posamezne vlakovne poti upravljavec železniške infrastrukture odgovori čim hitreje, v vsakem primeru pa v petih delovnih dneh. Informacije o razpoložljivih prostih zmogljivostih so na voljo vsem prosilcem, ki bi morda želeli uporabljati te zmogljivosti.

2.   Upravljavci železniške infrastrukture po potrebi preverijo potrebo po rezervnih zmogljivostih, ki bodo na voljo v okviru končnega načrtovanega operativnega voznega reda, da se jim omogoči hiter odziv na predvidljive ad hoc prošnje za dodelitev zmogljivosti. To velja tudi v primeru preobremenjene infrastrukture.

Člen 49

Posebna infrastruktura

1.   Brez poseganja v odstavek 2 se infrastrukturna zmogljivost šteje kot razpoložljiva za uporabo vseh vrst prevoznih storitev, ki so v skladu z značilnostmi, potrebnimi za delovanje vlakovnih poti.

2.   Kadar obstajajo ustrezne nadomestne proge, lahko upravljavec železniške infrastrukture po posvetovanju z zainteresiranimi strankami določi, da se posamezne infrastrukturne zmogljivosti uporabijo za določene vrste prometa. V primeru take določitve lahko upravljavec železniške infrastrukture brez poseganja v člene 101, 102 in 106 PDEU da pri dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti tej vrsti prometa prednost.

Taka določitev ne preprečuje, da zadevno infrastrukturo uporabljajo druge vrste prometa, če so zmogljivosti na voljo.

3.   Kadar gre za določitev infrastrukture po odstavku 2, se to opiše v program omrežja.

Člen 50

Analiza zmogljivosti

1.   Cilj analize zmogljivosti je določiti omejitve infrastrukturnih zmogljivosti, ki preprečujejo, da se prošnjam za dodelitev zmogljivosti primerno ugodi, in predlagati, na kakšen način se lahko ugodi dodatnim prošnjam. S to analizo se ugotovijo vzroki preobremenjenosti infrastrukture ter možni kratkoročni in dolgoročni ukrepi za zmanjšanje preobremenjenosti.

2.   Predmet analize so infrastruktura, postopki delovanja, vrste različnih izvajanih prevoznih storitev in učinek vseh teh dejavnikov na infrastrukturno zmogljivost. Ukrepi, ki jih je treba upoštevati, zajemajo zlasti preusmeritev prevoznih storitev, časovne spremembe prevoznih storitev, spremembe hitrosti in izboljšave infrastrukture.

3.   Analizo zmogljivosti se konča v šestih mesecih po razglasitvi infrastrukture za preobremenjeno.

Člen 51

Načrt razširitve zmogljivosti

1.   V šestih mesecih po koncu analize zmogljivosti upravljavec železniške infrastrukture predloži načrt razširitve zmogljivosti.

2.   Načrt razširitve zmogljivosti se izdela po posvetovanju z uporabniki zadevne preobremenjene infrastrukture.

Načrt opredeli:

| (a) | vzroke preobremenjenosti; |
| --- | --- |

(a)

vzroke preobremenjenosti;

| (b) | verjetni prihodnji razvoj prometa; |
| --- | --- |

(b)

verjetni prihodnji razvoj prometa;

| (c) | omejitve razvoja infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

omejitve razvoja infrastrukture;

| (d) | možnosti in stroške razširitve zmogljivosti, vključno z možnimi spremembami uporabnin za dostop. |
| --- | --- |

(d)

možnosti in stroške razširitve zmogljivosti, vključno z možnimi spremembami uporabnin za dostop.

Na podlagi analize stroškov in koristi možnih ukrepov načrt določa tudi ukrepe, ki jih je treba sprejeti za razširitev infrastrukturnih zmogljivosti, vključno s časovnim načrtom za njihovo izvajanje.

Za načrt se lahko predvidi predhodno odobritev države članice. Regulatorni organ iz člena 55 lahko da mnenje o primernosti ukrepov, določenih v načrtu

  nadzira posvetovalni postopek, da bi zagotovil, da se izvede na nediskriminatoren način
  . [Sprememba 91]

V primeru zasičenosti vseevropskega omrežja ali vlakovne poti, ki bistveno vpliva na eno ali več vseevropskih omrežjih, lahko mreža regulatornih organov iz člena 57 izda mnenje o ustreznosti ukrepov načrta. [Sprememba 92]

3.   Upravljavec železniške infrastrukture preneha zaračunavati vse uporabnine na podlagi člena 31(4) za uporabo železniške infrastrukture, v primeru ko:

| (a) | ne izdela načrta razširitve zmogljivosti; ali |
| --- | --- |

(a)

ne izdela načrta razširitve zmogljivosti; ali

| (b) | z izvajanjem ukrepov, določenih v načrtu razširitve zmogljivosti, ne dosega napredka. |
| --- | --- |

(b)

z izvajanjem ukrepov, določenih v načrtu razširitve zmogljivosti, ne dosega napredka.

Vendar lahko z odobritvijo regulatornega organa iz člena 55 upravljavec železniške infrastrukture še naprej zaračunava uporabnine, če:

| (a) | načrta razširitve zmogljivosti ni mogoče uresničiti zaradi razlogov, na katere nima vpliva; ali |
| --- | --- |

(a)

načrta razširitve zmogljivosti ni mogoče uresničiti zaradi razlogov, na katere nima vpliva; ali

| (b) | razpoložljive možnosti ekonomsko ali finančno niso smiselne. |
| --- | --- |

(b)

razpoložljive možnosti ekonomsko ali finančno niso smiselne.

Člen 52

Uporaba vlakovnih poti

1.   Pri določanju prioritet v postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti upravljavec železniške infrastrukture v programu omrežja določi pogoje, s katerimi bo upošteval predhodne ravni uporabe vlakovnih poti.

2.   Upravljavec železniške infrastrukture zlasti v primeru preobremenjene infrastrukture zahteva ukinitev vlakovne poti, katere uporaba je bila v obdobju najmanj enega meseca manjša od praga kvote, določene v programu omrežja, razen če se to zgodi zaradi neekonomskih razlogov, na katere prevoznik nima vpliva.

Člen 53

Infrastrukturne zmogljivosti za vzdrževanje

1.   Zahteve za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti za namene vzdrževanja se predložijo v okviru postopka načrtovanja voznega reda.

2.   Upravljavec železniške infrastrukture primerno upošteva učinek infrastrukturnih zmogljivosti, ki so rezervirane za redno vzdrževanje omrežja, na prosilce.

3.   Upravljavec železniške infrastrukture pravočasno obvesti zainteresirane stranke o izrednem vzdrževanju
  vsaj en teden pred njegovim pričetkom
  . [Sprememba 93]

Člen 54

Posebni ukrepi v primeru motenj

1.   V primeru motenj voženj vlaka zaradi tehnične napake ali nesreče mora upravljavec železniške infrastrukture sprejeti vse potrebne ukrepe za vzpostavitev normalnega stanja. V ta namen izdela načrt dela v izrednih razmerah, ki vsebuje seznam različnih organov, ki jih je treba obvestiti v primeru hudih nesreč ali resnih motenj voženj vlaka.

1a.
     
  Upravljavci železniške infrastrukture imajo akcijske načrte za ukrepanje v primeru nesreč ali tehničnih okvar. [Sprememba 94]

2.   V nujnem primeru in kadar je zaradi okvare, ki infrastrukturo začasno onesposobi, nujno potrebno, je dodeljene vlakovne poti mogoče začasno odvzeti brez opozorila za toliko časa, kolikor je potrebno za popravilo sistema.

Upravljavec železniške infrastrukture lahko od prevoznikov v železniškem prometu zahteva, da mu dajo na voljo sredstva, ki so po njegovem mnenju najprimernejša za čim hitrejšo vzpostavitev normalnega stanja, če meni, da je to potrebno.

3.   Države članice lahko zahtevajo, da so prevozniki v železniškem prometu udeleženi pri zagotavljanju uveljavljanja ter pri nadziranju lastnega upoštevanja varnostnih standardov in predpisov.

  Razen v primeru višje sile, vključno z nujnimi, za varnost pomembnimi deli, se vlakovna pot, dodeljena v tovornem prometu v skladu s tem členom, ne sme preklicati manj kot dva meseca pred predvidenim časom iz operativnega voznega reda, če se zadevni prosilec s takim preklicem ne strinja. V tem primeru si zadevni upravljavec železniške infrastrukture prizadeva prosilcu predlagati enako kakovostno in zanesljivo vlakovno pot, kar ima prosilec pravico sprejeti ali zavrniti. V slednjem primeru je prosilec upravičen najmanj do povračila ustrezne uporabnine. [Sprememba 95]

ODDELEK 4

Regulatorni organ

Člen 55

Nacionalni
  regulatorni
  organ
  organi

1.   Vsaka država članica ustanovi enotni nacionalni regulatorni organ za železniški sektor. Ta organ je samostojen organ, ki je organizacijsko, funkcionalno, hierarhično in pri odločanju pravno ločen ter neodvisen od katerega koli drugega javnega organa. Poleg tega je tudi organizacijsko, finančno, pravno in pri odločanju neodvisen od katerega koli upravljavca železniške infrastrukture, organa za zaračunavanje uporabnine, organa za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti ali prosilca. Prav tako je funkcionalno neodvisen od vseh pristojnih organov, udeleženih v dodelitev pogodbe za opravljanje javne službe.
  Regulatorni organ ima potrebne organizacijske zmogljivosti v smislu človeških in materialnih virov, ki glede na raven delovanja železniškega sektorja v državi članici, na primer količino prometa, in glede na velikost omrežja zadoščajo za izvajanje nalog v skladu s členom 56.

2.   Države članice lahko ustanovijo regulatorne organe, ki so pristojni za številne regulirane sektorje, če ti integrirani regulatorni organi izpolnjujejo zahteve glede neodvisnosti iz odstavka 1.

3.   Predsednik

  Predsednika
  in upravni odbor regulatornega organa za železniški sektor se imenujeta

  imenuje nacionalni ali drug pristojni parlament
  za določeno obdobje, ki se lahko obnovi, v skladu z jasnimi pravili, ki zagotavljajo neodvisnost. Izbereta se med osebami, ki tri leta

  imajo znanje in izkušnje na področju reguliranja železniškega sektorja ali znanje in izkušnje na področju reguliranja drugega sektorja, in po možnosti med osebami, ki vsaj dve leti ali dlje, če je v nacionalni zakonodaji določeno daljše obdobje,
  pred imenovanjem in v času mandata niso imele poklicne funkcije ali odgovornosti oziroma interesa ali poslovne povezave, tako neposredne kot tudi posredne, z reguliranimi prevozniki ali subjekti v železniškem prometu.
  Te osebe navedeno eksplicitno zatrdijo z ustrezno izjavo o interesu.
  Po koncu mandata vsaj tri leta

  dve leti ali dlje, če je v nacionalni zakonodaji določeno daljše obdobje,
  ne smejo imeti poklicne funkcije ali odgovornosti oziroma interesa ali poslovne povezave s katerim koli reguliranim prevoznikom ali subjektom v železniškem prometu. Imajo polna pooblastila glede zaposlovanja in vodenja osebja regulatornega organa.
  Delovati morajo popolnoma neodvisno ter v nobenem primeru ne smejo dovoliti, da bi nanje s svojimi navodili vplivale vlade ali zasebna ali javna podjetja. [Sprememba 96]

Člen 56

Naloge
  regulatornega organa
  nacionalnih regulatornih organov

1.   Brez poseganja v člen 46(6) ima prosilec pravico vložiti pravno sredstvo pri regulatornem organu, če meni, da je bil nepravično obravnavan, diskriminiran ali kako drugače oškodovan, še zlasti proti odločitvam upravljavca železniške infrastrukture, ali po potrebi, proti odločitvam prevoznika v železniškem prometu ali operaterja objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, v zvezi z/s:

| (a) | programom omrežja; |
| --- | --- |

(a)

programom omrežja;

| (b) | v programu omrežja določenimi merili; |
| --- | --- |

(b)

v programu omrežja določenimi merili;

| (c) | postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti in njegovimi rezultati; |
| --- | --- |

(c)

postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti in njegovimi rezultati;

| (d) | ureditvijo zaračunavanja uporabnin; |
| --- | --- |

(d)

ureditvijo zaračunavanja uporabnin;

| (e) | višino in strukturo uporabnin, ki jih mora ali bi jih moral plačati; |
| --- | --- |

(e)

višino in strukturo uporabnin, ki jih mora ali bi jih moral plačati;

| (f) | ureditvijo dostopa v skladu s členi 10, 11 in 12; |
| --- | --- |

(f)

ureditvijo dostopa v skladu s členi 10, 11 in 12;

| (g) | dostopom do storitev in njihovim zaračunavanjem v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(g)

dostopom do storitev in njihovim zaračunavanjem v skladu s členom 13;

| (ga) | odločitve o dodelitvi licenc v primerih, ko regulatorni organ ni hkrati organ, ki izdaja licence v skladu s členom 16
  . |
| --- | --- |

(ga)

odločitve o dodelitvi licenc v primerih, ko regulatorni organ ni hkrati organ, ki izdaja licence v skladu s členom 16
  .

1a.
     
  Regulatorni organ lahko ukrepa na lastno pobudo in mora odločiti o vsaki pritožbi za ureditev razmer najpozneje v enem mesecu po njenem prejemu. Kadar je pritožba vložena zaradi zavrnitve dodelitve infrastrukturnih zmogljivosti ali zaradi pogojev ponudbe zmogljivosti, regulatorni organ bodisi potrdi, da odločitve upravljavca železniške infrastrukture ni treba spreminjati, bodisi zahteva spremembo te odločitve v skladu z navodili regulatornega organa.

Komisija na lastno pobudo preuči uporabo in izvrševanje določb te direktive, povezanih z nalogami regulatornih organov ter njihovimi roki za odločanje v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 64(2).

2.   Regulatorni organ je pooblaščen tudi za spremljanje konkurence
  , preprečevanje diskriminatornih ter trgu škodljivih praks
  na trgih železniških prevoznih storitev ter pregled točk (a) do
  (g)

  točk (a) do (ga)
  odstavka 1 na lastno pobudo in z namenom preprečevanja diskriminacije med prosilci
  , tudi z ustreznimi korektivnimi ukrepi
  . Zlasti preveri, če program omrežja vsebuje diskriminatorne določbe ali daje upravljavcu železniške infrastrukture diskrecijska pooblastila, ki bi se lahko uporabila za diskriminacijo med prosilci. Regulatorni organ mora imeti ustrezne organizacijske sposobnosti za opravljanje teh nalog.

  Zato regulatorni organ tudi tesno sodeluje s nacionalnim varnostnim organom, pristojnim za ocenjevanje skladnosti in ustreznosti za uporabo sestavnih delov interoperabilnosti ali za oceno postopka Komisije za preverjanje podsistemov v skladu z Direktivo 2008/57/ES. Na zahtevo prosilcev v postopkih pred nacionalnimi varnostnimi organi, ki bi lahko vplivali na dostop do trga, nacionalni varnostni organ obvesti regulatorni organ o ustreznih vidikih postopka. Regulatorni organ poda priporočila. Nacionalni varnostni organ regulatornemu organu utemelji vsa nameravana odstopanja od teh priporočil.

3.   Regulatorni organ zagotavlja, da so uporabnine, ki jih določi upravljavec železniške infrastrukture, v skladu z oddelkom 2 poglavja IV in nediskriminatorne. Pogajanja o višini uporabnin za uporabo železniške infrastrukture med prosilci in upravljavcem železniške infrastrukture so dovoljena le v primeru, če se izvajajo pod nadzorom regulatornega organa. Regulatorni organ posreduje takoj, ko je verjetno, da bodo pogajanja nasprotovala zahtevam tega poglavja.

3a.
     
  Regulatorni organ preveri, da so poslovni računi prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture v skladu z določbami o ločevanju poslovnih računov iz člena 6.

3b.
     
  Če to predvideva nacionalna zakonodaja, regulatorni organ v skladu s členom 10(2) določi, ali je glavni namen storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah in v skladu s členom 11(2), ali je ekonomsko ravnovesje naročila javne storitve ogroženo s storitvami iz člena 10 med krajem odhoda in ciljem, ki jih zajema ena ali več naročil javnih storitev.

3c.
     
  Regulatorni organ Komisiji sporoči kakršne koli pritožbe v zvezi z odločitvijo regulatornega organa v skladu z odstavki od 1 do 3b. Komisija v dveh tednih po prejemu pritožbe po potrebi zahteva spremembe odločitve, da bi zagotovila njegovo skladnost z zakonodajo Unije. Regulatorni organ spremeni svojo odločitev ob upoštevanju sprememb, ki jih je zahtevala Komisija.

3d.
     
  Regulatorni organ se vsaj enkrat letno posvetuje s predstavniki uporabnikov tovornih in potniških storitev v železniškem prometu, z namenom upoštevanja njihovih pogledov na železniški trg, vključno z opravljanjem storitev, uporabnin za uporabo infrastrukture, višino in preglednostjo cen železniških storitev. [Sprememba 97]

4.   Regulatorni organ ima pravico od upravljavca železniške infrastrukture, od prosilcev in vsake prizadete tretje stranke v zadevni državi članici zahtevati potrebne informacije. Zadevne informacije mu morajo biti predložene brez nepotrebnega odlašanja. Regulatornemu organu se omogoči, da takšne zahteve izvršuje z ustreznimi kaznimi, tudi denarnimi. Informacije, ki se predložijo regulatornemu organu, vsebujejo vse podatke, ki jih regulatorni organ zahteva v okviru svoje naloge pravnega sredstva ter naloge spremljanja konkurence na trgih železniških prevoznih storitev v skladu z odstavkom 2. Sem spadajo podatki, ki so potrebni v statistične namene in namene opazovanja trga.

5.   Regulatorni organ odloči o vsaki pritožbi in sprejme ukrepe za ureditev razmer najpozneje v dveh mesecih po prejemu vseh informacij. Po potrebi na lastno pobudo odloči o primernih ukrepih za odpravo nezaželenega razvoja dogodkov na teh trgih, zlasti ob upoštevanju
  točk (a) do (ga)
  odstavka 1.

Odločitve regulatornega organa so zavezujoče za vse stranke, ki jih odločitev zajema in niso pod nadzorom druge upravne instance. Regulatornemu organu se mora omogočiti, da svoje odločitve izvršuje z ustreznimi kaznimi, tudi denarnimi.

Kadar je pritožba vložena zaradi zavrnitve dodelitve infrastrukturnih zmogljivosti ali zaradi pogojev ponudbe zmogljivosti, regulatorni organ bodisi potrdi, da odločitve upravljavca železniške infrastrukture ni treba spreminjati, bodisi zahteva spremembo te odločitve v skladu z navodili, ki jih opredeli regulatorni organ.

6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se za odločitve regulatornega organa zagotovi možnost sodnega nadzora. Pravno sredstvo lahko zadrži odločitev regulatornega organa le, če sodišče, pri katerem je pravno sredstvo vloženo, odloči, da lahko takojšnji učinek odločitve regulatornega organa prosilcu povzroči nepopravljivo škodo.

7.   Države članice zagotovijo, da regulatorni organ objavi informacije o razrešitvi nezdružljivosti in pravnih sredstvih v zvezi z odločitvami upravljavcev železniške infrastrukture ter izvajalcev storitev, ki so navedeni v Prilogi III.

8.   Regulatorni organ je pooblaščen, da opravlja revizijo ali začne zunanjo revizijo z upravljavci železniške infrastrukture in po potrebi s prevozniki v železniškem prometu, da bi preveril izpolnjevanje določb glede ločevanja poslovnih računov iz člena 6.

Države članice zagotovijo, da upravljavci železniške infrastrukture ter vsi prevozniki ali drugi subjekti, ki izvajajo ali integrirajo različne tipe železniškega prevoza ali upravljanja železniških infrastruktur, kot je določeno v odstavkih 1 in 2 člena 6, regulatornemu organu predložijo podrobne finančne izkaze za namene nadzora, da lahko ta izvaja svoje različne naloge. Ti finančni izkazi za namene nadzora morajo vsebovati vsaj elemente, določene v Prilogi X. Poleg tega lahko regulatorni organ na podlagi teh izkazov sprejme tudi sklepe glede vprašanj v zvezi z državno pomočjo in jih sporoči organom, pristojnim za njihovo reševanje.

Priloga X se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz
  člena 60a
  .

Člen 56a

Pooblastila nacionalnih regulatornih organov

1.
     
  Da bi izvedel naloge iz člena 56, ima regulatorni organ pooblastilo, da:

| (a) | izvršuje svoje sklepe z ustreznimi sankcijami, tudi globami. Odločitev regulatornega organa je zavezujoča za vse stranke, ki jih odločitev zajema, in ni podvržena nadzoru druge nacionalne upravne stopnje odločanja; |
| --- | --- |

(a)

izvršuje svoje sklepe z ustreznimi sankcijami, tudi globami. Odločitev regulatornega organa je zavezujoča za vse stranke, ki jih odločitev zajema, in ni podvržena nadzoru druge nacionalne upravne stopnje odločanja;

| (b) | od upravljavca železniške infrastrukture, od prosilcev in vsake prizadete tretje stranke v zadevni državi članici zahteva potrebne informacije in izvršuje te zahteve z ustreznimi sankcijami, tudi globami. Informacije, ki se predložijo regulatornemu organu, vsebujejo vse podatke, ki jih regulatorni organ zahteva v okviru svoje funkcije pritožbenega organa, ter funkcije spremljanja konkurence na trgih železniških storitev. To vključuje podatke, ki so potrebni v statistične namene in namene opazovanja trga. Zahtevane informacije mu morajo biti predložene brez nepotrebnega odlašanja; |
| --- | --- |

(b)

od upravljavca železniške infrastrukture, od prosilcev in vsake prizadete tretje stranke v zadevni državi članici zahteva potrebne informacije in izvršuje te zahteve z ustreznimi sankcijami, tudi globami. Informacije, ki se predložijo regulatornemu organu, vsebujejo vse podatke, ki jih regulatorni organ zahteva v okviru svoje funkcije pritožbenega organa, ter funkcije spremljanja konkurence na trgih železniških storitev. To vključuje podatke, ki so potrebni v statistične namene in namene opazovanja trga. Zahtevane informacije mu morajo biti predložene brez nepotrebnega odlašanja;

| (c) | opravlja revizijo ali začne zunanjo revizijo z upravljavci železniške infrastrukture in po potrebi s prevozniki v železniškem prometu, da bi preveril izpolnjevanje določb glede ločevanja poslovnih računov iz člena 6. |
| --- | --- |

(c)

opravlja revizijo ali začne zunanjo revizijo z upravljavci železniške infrastrukture in po potrebi s prevozniki v železniškem prometu, da bi preveril izpolnjevanje določb glede ločevanja poslovnih računov iz člena 6.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da so odločitve regulatornega organa podvržene sodnemu nadzoru. Pritožba ne zadrži izvršitve odločitve regulatornega organa.

3.
     
  V primeru navzkrižja interesov med odločitvami regulatornih organov o čezmejnih prevoznih storitvah se lahko katera koli od prizadetih strank pritoži pri Komisiji, da v enem mesecu po prejemu pritožbe pridobi zavezujočo odločitev o skladnosti zadevne odločitve s pravom Unije.

4.
     
  Države članice zagotovijo, da se odločitve, ki jih sprejme regulatorni organ, objavijo.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da upravljavci železniške infrastrukture ter vsi prevozniki ali drugi subjekti, ki izvajajo različne tipe železniškega prevoza ali upravljanja železniških infrastruktur, vključno z upravitelji objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev, kakor je določeno v členu 6, regulatornemu organu predložijo podrobne finančne izkaze za namene nadzora, da lahko ta izvaja svoje različne naloge. Ti finančni izkazi za namene nadzora morajo vsebovati vsaj elemente, določene v Prilogi X. Poleg tega lahko regulatorni organ na podlagi teh izkazov sprejme tudi sklepe glede odprtih vprašanj v zvezi z državno pomočjo, ki jih sporoči organom, pristojnim za reševanje tej vprašanj.

Priloga X se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60a. [Sprememba 98]

Člen 57

Sodelovanje med
  nacionalnimi
  regulatornimi organi
  in pooblastila Komisije

1.   Nacionalni regulatorni organi zaradi usklajevanja svojega odločanja v celotni Uniji izmenjujejo informacije o svojem delu ter o načelih in praksi odločanja ter tudi sicer sodelujejo. V ta namen sodelujejo v delovni skupini

  uradno oblikovani mreži
  , ki se redno sestaja
  na povabilo Komisije, ki srečanjem tudi predseduje
  . Regulatorne organe pri tem podpira Komisija.

  V ta namen Komisija zagotovi dejavno sodelovanje med vsemi regulatornimi organi in sprejme ustrezne ukrepe, če ti organi ne izpolnijo svojih obveznosti.

Komisijo zastopajo tako predstavniki služb, ki so zadolženi za promet, kot tisti, ki so zadolženi za konkurenco.

Komisija vzpostavi podatkovno bazo, v katero nacionalni regulatorni organi posredujejo podatke o vseh pritožbenih postopkih, kot so datumi pritožb, o začetku postopkov na lastno pobudo, osnutkih in končnih odločitvah, o udeleženih straneh, o glavnih postopkovnih vprašanjih in o težavah pri razlagi zakonodaje o železnicah ter preiskav na lastno pobudo v zvezi z vprašanji dostopa do mednarodnih železniških storitev in zaračunavanja v zvezi z njim.

2.   Regulatorni organi tesno sodelujejo, tudi z delovnimi dogovori, z namenom zagotavljanja medsebojne pomoči pri izvajanju nalog spremljanja trga in obravnavanja pritožb ali preiskav.

3.   V primeru pritožbe ali preiskave na lastno pobudo glede vprašanj dostopa do infrastrukture ali zaračunavanja uporabnin za mednarodno vlakovno pot ter v okviru spremljanja konkurence na trgu železniških prevoznih storitev se zadevni regulatorni organ
  obvesti Komisijo in se
  posvetuje z regulatornimi organi vseh drugih držav članic, preko katerih teče zadevna mednarodna vlakovna pot, in od njih zahteva vse informacije, ki jih potrebuje pred sprejetjem svoje odločitve.
  Mreža regulatornih organov prav tako poda svoje mnenje.

4.   Regulatorni organi, s katerimi se posvetuje v skladu z odstavkom 3, zagotovijo vse informacije, ki jih lahko sami zahtevajo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Te informacije se lahko uporabijo samo za namene obravnavanja pritožb ali preiskav iz odstavka 3.

5.   Regulatorni organ, ki je prejel pritožbo ali opravil preiskavo na lastno pobudo, ustrezne informacije prenese odgovornemu regulatornemu organu, da lahko ta sprejme ukrepe glede zadevnih strank.

6.   Države članice zagotovijo, da vsi udeleženi predstavniki upravljavcev železniške infrastrukture iz člena 40(1) brez odlašanja zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za obravnavanje pritožbe ali preiskave iz odstavka 3 tega člena in jih zahteva regulatorni organ države članice, v kateri se udeleženi predstavnik nahaja. Ta regulatorni organ lahko take informacije glede zadevne mednarodne vlakovne poti prenese regulatornim organom iz odstavka 3.

6a.
     
  Komisija lahko na lastno pobudo sodeluje v dejavnostih iz odstavkov 2 do 6, o čemer obvešča mrežo regulatornih organov, omenjeno v odstavku 1.

7.   Regulatorni organi vzpostavijo

  Mreža regulatornih organov, vzpostavljena v skladu z odstavkom 1, razvije
  skupna načela in prakse za sprejemanje odločitev, za katere so pooblaščeni s to direktivo. Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, ki določajo

  in dopolni
  taka skupna načela in prakse.Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3)

  v skladu s postopkom iz člena 60a
  .

Poleg tega regulatorni organi pregledajo

  mreža regulatornih organov pregleda
  odločitve in prakse predstavnikov upravljavcev železniških omrežij, kot je določeno v členu 40(1), s katerimi se izvajajo določbe te direktive oziroma drugače olajša mednarodni železniški promet. [Sprememba 99]

Člen 57a

Evropski regulatorni organ

Glede na izkušnje, pridobljene v mreži regulatornih organov, Komisija najpozneje do ...

   (26)

  pripravi zakonodajni predlog o ustanovitvi evropskega regulatornega organa. Ta organ ima nadzorno in arbitražno funkcijo za reševanje čezmejnih in mednarodnih težav ter sprejema pritožbe zoper sklepe nacionalnih regulatornih organov. [Sprememba 100]

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 58

Določbe te direktive ne posegajo v Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (27).

Člen 59

Odstopanja

1.   Do 15. marca 2013 Irski kot otoški državi članici z železniško povezavo s samo eno drugo državo članico, in Združenemu kraljestvu glede Severne Irske zaradi iste značilnosti

| (a) | ni treba za zagotavljanje pravičnega in enakopravnega dostopa do infrastrukture prenesti na neodvisni organ odločilne funkcije, kakor določa prvi pododstavek člena 7(1), v kolikor ta zavezuje države članice, da ustanovijo neodvisne organe za opravljanje funkcij iz člena 7(2); |
| --- | --- |

(a)

ni treba za zagotavljanje pravičnega in enakopravnega dostopa do infrastrukture prenesti na neodvisni organ odločilne funkcije, kakor določa prvi pododstavek člena 7(1), v kolikor ta zavezuje države članice, da ustanovijo neodvisne organe za opravljanje funkcij iz člena 7(2);

| (b) | ni treba uporabljati zahtev iz člena 27, člena 29(2), člena 38, člena 39, člena 42, člena 46(4), člena 46(6), člena 47, člena 49(3), členov 50 do 53, člena 55 in člena 56, pod pogojem, da je na pisno zahtevo prevoznikov v železniškem prometu zoper odločitve glede dodelitve infrastrukturnih zmogljivosti ali zaračunavanja uporabnine možna pritožba pri neodvisnem organu, ki odloči v dveh mesecih po predložitvi vseh ustreznih informacij in katerega odločitev je predmet sodnega nadzora. |
| --- | --- |

(b)

ni treba uporabljati zahtev iz člena 27, člena 29(2), člena 38, člena 39, člena 42, člena 46(4), člena 46(6), člena 47, člena 49(3), členov 50 do 53, člena 55 in člena 56, pod pogojem, da je na pisno zahtevo prevoznikov v železniškem prometu zoper odločitve glede dodelitve infrastrukturnih zmogljivosti ali zaračunavanja uporabnine možna pritožba pri neodvisnem organu, ki odloči v dveh mesecih po predložitvi vseh ustreznih informacij in katerega odločitev je predmet sodnega nadzora.

2.   Kadar več kot en prevoznik v železniškem prometu, ki je pridobil licenco v skladu s členom 17, ali v primeru Irske in Severne Irske prevoznik v železniškem prometu, ki je pridobil to licenco drugje, predloži formalno vlogo za opravljanje konkurenčnih prevoznih storitev v železniškem prometu na Irskem ali v Severni Irski, v ti državi ali iz teh držav, se o nadaljnji uporabi tega odstopanja odloča v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 64(2).

Odstopanja iz odstavka 1 se ne uporabljajo, kadar prevoznik v železniškem prometu, ki opravlja prevozne storitve v železniškem prometu na Irskem ali v Severni Irski, predloži formalno vlogo za opravljanje prevoznih storitev v železniškem prometu na ozemlju, na ozemlje ali z ozemlja druge države članice, z izjemama Irske glede prevoznikov, ki delujejo v Severni Irski, in Združenega kraljestva glede prevoznikov, ki delujejo na Irskem.

V enem letu od prejema odločitve iz prvega pododstavka tega odstavka, ali uradnega obvestila o formalni vlogi, navedeni v drugem pododstavku tega odstavka, zadevna država članica ali zadevni državi članici (Irska ali Združeno kraljestvo glede Severne Irske) sprejmejo predpise za izvajanje členov, navedenih v odstavku 1.

3.   Odstopanje iz odstavka 1 se lahko vsakokrat podaljša za največ pet let. Država članica, ki uveljavlja navedeno odstopanje, lahko najpozneje 12 mesecev pred datumom izteka veljavnosti odstopanja na Komisijo naslovi prošnjo za ponovno podaljšanje. Vsaka taka prošnja mora biti utemeljena. Komisija tako prošnjo preuči in sprejme odločitev v skladu s svetovalnim postopkom, navedenim v členu 64(2). Navedeni postopek velja za vsako odločitev v zvezi s prošnjo.

Komisija pri sprejemanju svoje odločitve upošteva vsakršen razvoj geopolitičnega položaja in trga storitev v železniškem prometu v državi članici, iz države članice ali v državo članico, ki je zaprosila za podaljšanje odstopanja.

Člen 59a

Člen o prenosu pooblastil

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 60a v zvezi s področjem uporabe spremljanja trga v skladu s členom 15(5), nekaterimi elementi programa omrežja v skladu s členom 27(2), nekaterimi načeli zaračunavanja uporabnin v skladu s členom 31(3) in (5), začasnim znižanjem uporabnin za infrastrukturo za Evropski sistem vodenja vlakov v skladu s členom 32(3), nekaterimi elementi načrta izvedbe v skladu s členom 35(2), merili za določanje zahtev v zvezi s prosilci za uporabo infrastrukture v skladu s členom 41(3), časovnim načrtom postopka dodeljevanja v skladu s členom 43(1), finančnimi izkazi za namene nadzora v skladu s členom 56a(5) ter skupnimi načeli in praksami regulatornih organov pri sprejemanju odločitev v skladu s členom 57(7). [Sprememba 101]

Člen 60

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 7(1), drugega pododstavka člena 13(5), drugega pododstavka člena 15(5), tretjega odstavka člena 20, člena 27(2), drugega pododstavka člena 30(3), drugega pododstavka člena 31(5), tretjega pododstavka člena 32(1), člena 32(3), člena 35(2), člena 43(1) in tretjega pododstavka člena 56(8) se Komisiji podelijo za nedoločen čas.

2.   Komisija po sprejetju vsak delegiran akt nemudoma istočasno javi Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov so Komisiji podeljena pod pogoji iz členov 61 in 62.
  [Sprememba 102]

Člen 60a

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 15(5), 27(2), 31(3) in 31(5), 32(3), 35(2), 41(3), 43(1), 56a(6) ter 57(7) se prenese za obdobje ...

   (28)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz členov 15(5), 27(2), 31(3) in 31(5), 32(3), 35(2), 41(3), 43(1), 56a(6) ter 57(7) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 15(5), 27(2), 31(3) in 31(5), 32(3), 35(2), 41(3), 43(1), 56a(6) ter 57(7) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet temu ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlamenti kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 103]

Člen 61

Preklic pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko pooblastila iz člena 60(1) prekličeta.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje mesec pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter razloge za tak preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedene odločitve preneha veljati. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, določen v navedeni odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 104]

Člen 62

Ugovori zoper delegirane akte

1.   Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok lahko podaljša za en mesec.

2.   Če do izteka tega roka zoper delegirani akt ne ugovarja ne Evropski parlament ne Svet, ali če sta pred tem dnem Evropski parlament ali Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da zoper delegirani akt ne bosta ugovarjala, začne delegirani akt veljati z dnem, ki je v njem določen.

3.   Če Evropski parlament ali Svet zoper sprejeti delegirani akt ugovarja, ta ne začne veljati. Zadevna institucija svojo odločitev o ugovoru zoper delegirani akt utemelji.
  [Sprememba 105]

Člen 63

Izvedbeni ukrepi

1.   Države članice lahko predložijo Komisiji kakršno koli vprašanje v zvezi z izvajanjem te direktive. Ustrezne odločitve se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom, navedenem v členu 64(2).

2.   Na zahtevo države članice

  nacionalnega regulatornega organa in drugih nacionalnih pristojnih organov
  ali na lastno pobudo Komisija v posameznem primeru preuči uporabo in izpolnjevanje določb te direktive.
  Nacionalni regulatorni organi vzdržujejo podatkovno bazo z osnutki svojih odločitev, dostopno Evropski komisiji. Evropska komisija
  v dveh mesecih po prejemu takšne zahteve v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 64(2) odloči, ali se lahko zadevni ukrep še naprej uporablja. Komisija svojo odločitev sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam. [Sprememba 106]

Brez poseganja v člen 258 Pogodbe lahko vsaka država članica v roku enega meseca od datuma odločitve. Svetu predloži odločitev Komisije. Svet lahko v izjemnih primerih v roku enega meseca od datuma predložitve s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev.

  Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo v posameznem primeru preuči uporabo in izvrševanje določb te direktive ter v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(3) sprejme odločitev o tem. [Sprememba 107]

3.   Ukrepe Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Direktive
  Komisija
  sprejme Komisija kot izvedbene akte

  izvedbene akte v skladu s členi 10(2), 11(4), 14(2) in 17(5). Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s postopkom
  pregleda
  iz člena 64(3). [Sprememba 108]

Člen 64

Postopki v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.
  Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. [Sprememba 109]

2.   Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa

  uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011/EU
  . [Sprememba 110]

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5 in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa

  uporablja člen
  5
  Uredbe (EU) št. 182/2011/EU
  . [Sprememba 111]

Člen 65

Poročilo

Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o izvajanju poglavja II.

Poročilo tudi preuči razvoj trga, vključno s potekom priprav na nadaljnje odprtje trga storitev potniškega železniškega prometa. Komisija v svojem poročilu tudi analizira različne modele za organizacijo tega trga in učinek te direktive na pogodbe za opravljanje javne službe in njihovo financiranje. Pri tem Komisija upošteva izvajanje Uredbe (ES) št. 1370/2007 ter intrinzične razlike med državami članicami (gostota omrežij, število potnikov, povprečna prepotovana razdalja). Če je to primerno, Komisija v svojem poročilu predlaga dopolnilne ukrepe za lažje odpiranje trga in oceni učinek takih ukrepov.

Člen 66

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi [...] in Prilogami [...], do [...]
   (29). Komisiji nemudoma posredujejo besedila teh predpisov in korelacijsko tabelo med določbami teh predpisov in to direktivo. [Sprememba 112]

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, štejejo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Obveznost prenosa in izvajanja te direktive se ne uporablja za Ciper in Malto, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Člen 67

Razveljavitev

Direktive 91/440/EGS, 95/18/ES in 2001/14/ES, kakor so bile spremenjene z direktivami, navedenimi v delu A Priloge XI, so s [...] razveljavljene, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge XI.

Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XII.

Člen 68

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi [...] in Priloge [...] se uporabljajo od [...].

Člen 69

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 99.

1

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 53.

2

(3)  UL L 237, 24.8.1991, str. 25.

3

(4)  UL L 143, 27.6.1995, str. 70.

4

(5)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29.

5

(6)  

  UL L 75, 15.3.2001, str. 1.

6

UL L 75, 15.3.2001, str. 1.

(7)  

  UL L 75, 15.3.2001, str. 26.

7

UL L 75, 15.3.2001, str. 26.

(8)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

8

(9)  

  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

9

UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

(10)  
  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

10

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(11)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

11

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(12)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

12

(13)  

  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 551.

13

UL C 175 E, 10.7.2008, str. 551.

(14)  

  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 125.

14

UL C 236 E, 12.8.2011, str. 125.

(15)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

15

Datum začetka veljavnosti te direktive

(16)  

  UL L 204, 5.8.2010, str. 1.

16

UL L 204, 5.8.2010, str. 1.

(17)  
  UL L 278, 23.12.1970, str. 1.

17

UL L 278, 23.12.1970, str. 1.

(18)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

18

(19)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

19

(20)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

20

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive

(21)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive
  .

21

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive

(22)  

  UL L 84, 26.3.2008, str. 132.

22

UL L 84, 26.3.2008, str. 132.

(23)  

  UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

23

UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

(24)  UL L 315, 3.12.2007, str. 14.

24

(25)  

  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

25

UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

(26)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

26

Dve leti po začetku veljavnosti te direktive

(27)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

27

(28)  
  Datum začetku veljavnosti te direktive.

28

Datum začetku veljavnosti te direktive

(29)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

29

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA I

Seznam postavk železniške infrastrukture

Železniško infrastrukturo sestavljajo naslednji sestavni deli, če tvorijo del zgornjega ustroja, vključno s stranskimi tiri, vendar izključujejo tire, ki potekajo skozi delavnice za popravilo železniških vozil, tire v lokomotivskih depojih, garažne tire ter tire in stranske tire v zasebni lasti:

| — | talni del; |
| --- | --- |

—

talni del;

| — | tirnice in progovno telo, zlasti nasipi, useki, drenaže, odvodni jarki in kanali, prepusti, obložni zidovi, nasadi za zaščito pobočij itd.; potniški peroni in tovorne klančine; dostopne poti; zidne ograje, žive meje, palisade, protipožarni pasovi; naprave za ogrevanje kretnic; kretniške zveze itd.; snegolovi; |
| --- | --- |

—

tirnice in progovno telo, zlasti nasipi, useki, drenaže, odvodni jarki in kanali, prepusti, obložni zidovi, nasadi za zaščito pobočij itd.; potniški peroni in tovorne klančine; dostopne poti; zidne ograje, žive meje, palisade, protipožarni pasovi; naprave za ogrevanje kretnic; kretniške zveze itd.; snegolovi;

| — | grajeni objekti: mostovi, prepusti in drugi nadhodi, predori, nadkriti useki in drugi podvozi; podporni zidovi in objekti za zaščito pred plazovi in padajočim kamenjem itd.; |
| --- | --- |

—

grajeni objekti: mostovi, prepusti in drugi nadhodi, predori, nadkriti useki in drugi podvozi; podporni zidovi in objekti za zaščito pred plazovi in padajočim kamenjem itd.;

| — | nivojska križanja, vključno z varnostnimi napravami za cestni promet; |
| --- | --- |

—

nivojska križanja, vključno z varnostnimi napravami za cestni promet;

| — | zgornji ustroj, zlasti: tirnice, vodilne tirnice in profilirane tirnice; železniški pragovi in vzdolžne vezi, vezni in pritrdilni material, gramozna greda, vključno s tamponskim slojem; kretnice, križišča itd.; okretnice in prenosnice (razen tistih, ki so namenjene izključno lokomotivam); |
| --- | --- |

—

zgornji ustroj, zlasti: tirnice, vodilne tirnice in profilirane tirnice; železniški pragovi in vzdolžne vezi, vezni in pritrdilni material, gramozna greda, vključno s tamponskim slojem; kretnice, križišča itd.; okretnice in prenosnice (razen tistih, ki so namenjene izključno lokomotivam);

| — | dostopne poti za potnike in dovoz blaga, vključno z dostopom
  za pešce in
  po cesti; [Sprememba 113] |
| --- | --- |

—

dostopne poti za potnike in dovoz blaga, vključno z dostopom
  za pešce in
  po cesti; [Sprememba 113]

| — | signalno-varnostne in telekomunikacijske naprave na odprti progi, na železniških in ranžirnih postajah, vključno z napravami za njihovo napajanje z električno energijo; prostori ali objekti za te naprave; tirne zavore; |
| --- | --- |

—

signalno-varnostne in telekomunikacijske naprave na odprti progi, na železniških in ranžirnih postajah, vključno z napravami za njihovo napajanje z električno energijo; prostori ali objekti za te naprave; tirne zavore;

| — | električna razsvetljava za varen železniški promet; |
| --- | --- |

—

električna razsvetljava za varen železniški promet;

| — | naprave za pretvorbo in prenos električne energije za vleko vlakov: elektronapajalne postaje, energetski vodi od elektronapajalnih postaj do vozne mreže, vozna mreža z nosilno konstrukcijo; tretje tirnice z nosilci; |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo in prenos električne energije za vleko vlakov: elektronapajalne postaje, energetski vodi od elektronapajalnih postaj do vozne mreže, vozna mreža z nosilno konstrukcijo; tretje tirnice z nosilci;

| — | objekti, ki jih uporablja oddelek za infrastrukturo. |
| --- | --- |

—

objekti, ki jih uporablja oddelek za infrastrukturo.

Sreda, 16. november 2011
  PRILOGA II

Bistvene funkcije upravljavca infrastrukture

(iz člena 7)

Seznam bistvenih funkcij iz člena 7:

| | odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo in oceno razpoložljivosti, ter dodeljevanju posameznih vlakovnih poti, |
| --- | --- |

odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti, vključno z opredelitvijo in oceno razpoložljivosti, ter dodeljevanju posameznih vlakovnih poti,

| | odločanje o zaračunavanju uporabnin za uporabo infrastrukture, vključno z obračunavanjem in pobiranjem uporabnin.
  [Sprememba 114] |
| --- | --- |

odločanje o zaračunavanju uporabnin za uporabo infrastrukture, vključno z obračunavanjem in pobiranjem uporabnin.
  [Sprememba 114]

Sreda, 16. november 2011PRILOGA III

Storitve, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu

(iz člena 13)

| 1. | Minimalni paket storitev dostopa obsega:






  (a) | obravnavo prošenj za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalni paket storitev dostopa obsega:

(a)

obravnavo prošenj za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti;

| (b) | pravico uporabe dodeljenih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

pravico uporabe dodeljenih zmogljivosti;

| (c) | uporabo kretnic in vozlišč omrežja; |
| --- | --- |

(c)

uporabo kretnic in vozlišč omrežja;

| (d) | vodenje vlakovnega prometa, vključno s signalizacijo, urejanjem, odpravo ter sporočanjem in zagotavljanjem informacij o vožnjah vlakov; |
| --- | --- |

(d)

vodenje vlakovnega prometa, vključno s signalizacijo, urejanjem, odpravo ter sporočanjem in zagotavljanjem informacij o vožnjah vlakov;

| (e) | uporabo električnega napajalnega sistema za vlečni tok, če je na voljo; |
| --- | --- |

(e)

uporabo električnega napajalnega sistema za vlečni tok, če je na voljo;

| (f) | naprave za oskrbo z gorivom, kjer so na voljo; |
| --- | --- |

(f)

naprave za oskrbo z gorivom, kjer so na voljo;

| (g) | vse druge informacije, potrebne za izvajanje ali opravljanje prevoznih storitev, za katere so bile zmogljivosti dodeljene. |
| --- | --- |

(g)

vse druge informacije, potrebne za izvajanje ali opravljanje prevoznih storitev, za katere so bile zmogljivosti dodeljene.

| 2. | Omogoči se tudi dostop do
  naslednjih
  objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev,
  če ti obstajajo,
  in zagotavljanje

  do
  storitev v naslednjih objektih

  , ki se zagotavljajo v njih
  :






  (a) | potniške postaje, njihovi objekti in druge naprave, vključno z izdajanjem

  s storitvami obveščanja o potovanju ter ustrezno skupno lokacijo za izdajanje
  vozovnic in informacijami o potovanju; |
| --- | --- | --- |

2.

Omogoči se tudi dostop do
  naslednjih
  objektov, potrebnih za opravljanje prevoznih storitev,
  če ti obstajajo,
  in zagotavljanje

  do
  storitev v naslednjih objektih

  , ki se zagotavljajo v njih
  :

(a)

potniške postaje, njihovi objekti in druge naprave, vključno z izdajanjem

  s storitvami obveščanja o potovanju ter ustrezno skupno lokacijo za izdajanje
  vozovnic in informacijami o potovanju;

| (b) | tovorni terminali; |
| --- | --- |

(b)

tovorni terminali;

| (c) | ranžirne postaje; |
| --- | --- |

(c)

ranžirne postaje;

| (d) | naprave za sestavo vlakov; |
| --- | --- |

(d)

naprave za sestavo vlakov;

| (e) | odstavni tiri; |
| --- | --- |

(e)

odstavni tiri;

| (f) | naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave; |
| --- | --- |

(f)

naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave;

| (g) | pristaniške naprave, povezane z železniškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(g)

pristaniške naprave, povezane z železniškimi dejavnostmi;

| (h) | naprave za podporo, vključno z vleko; |
| --- | --- |

(h)

naprave za podporo, vključno z vleko;

| (ha) | oskrba z gorivom in njegova dobava, za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom
  . |
| --- | --- |

(ha)

oskrba z gorivom in njegova dobava, za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom
  .

| 3. | Dodatne storitve lahko zajemajo:






  (a) | vlečni tok, za katerega
  prevoznik v železniškem prometu prosto izbere dobavitelja
  ;
  če je dobavitelj vlečnega toka hkrati tudi upravitelj objekta,
  se uporabnina
  za vlečni tok
  na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo električnega napajalnega sistema; |
| --- | --- | --- |

3.

Dodatne storitve lahko zajemajo:

(a)

vlečni tok, za katerega
  prevoznik v železniškem prometu prosto izbere dobavitelja
  ;
  če je dobavitelj vlečnega toka hkrati tudi upravitelj objekta,
  se uporabnina
  za vlečni tok
  na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo električnega napajalnega sistema;

| (aa) | pogoje in cene uporabe vodov za dobavo in prenos električne energije, ki naj bodo enaki za vse operaterje; |
| --- | --- |

(aa)

pogoje in cene uporabe vodov za dobavo in prenos električne energije, ki naj bodo enaki za vse operaterje;

| (b) | vnaprejšnje ogrevanje potniških vlakov; |
| --- | --- |

(b)

vnaprejšnje ogrevanje potniških vlakov;

| (c) | oskrbo z gorivom, za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom;
  [Spremembi 115 in 165] |
| --- | --- |

(c)

oskrbo z gorivom, za katero se uporabnina na računih prikaže ločeno od uporabnine za uporabo naprav za oskrbo z gorivom;
  [Spremembi 115 in 165]

| (d) | posebne pogodbe za:






  — | nadzor prevoza nevarnega blaga, |
| --- | --- | --- |

(d)

posebne pogodbe za:

—

nadzor prevoza nevarnega blaga,

| — | pomoč pri vožnji posebnih vlakov. |
| --- | --- |

—

pomoč pri vožnji posebnih vlakov.

| 4. | Pomožne storitve lahko obsegajo:






  (a) | dostop do telekomunikacijskih omrežij; |
| --- | --- | --- |

4.

Pomožne storitve lahko obsegajo:

(a)

dostop do telekomunikacijskih omrežij;

| (b) | zagotavljanje dodatnih informacij; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje dodatnih informacij;

| (c) | tehnično inšpekcijo voznega parka. |
| --- | --- |

(c)

tehnično inšpekcijo voznega parka.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA IV

Informacije za spremljanje trga železniških storitev

(iz člena 15)

| 1. | Razvoj učinkovitosti železniškega prometa in nadomestila za opravljanje javne službe: | 2007 | %-sprememba v primerjavi s prejšnjim letom | 2008 | %-sprememba v primerjavi s prejšnjim letom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tovorni promet (v tkm (1)) skupaj | | | | |
| Mednarodni | | | | |
| Tranzitni | | | | |
| Notranji | | | | |
| Potniški promet (v pkm (2)) skupaj | | | | |
| Mednarodni | | | | |
| Tranzitni | | | | |
| Notranji | | | | |
| Od tega obveznost opravljanja javne službe: | | | | |
| Plačano nadomestilo za opravljanje javne službe (v EUR): | | | | |

1.

Razvoj učinkovitosti železniškega prometa in nadomestila za opravljanje javne službe:

2007

%-sprememba v primerjavi s prejšnjim letom

2008

%-sprememba v primerjavi s prejšnjim letom

Tovorni promet (v tkm (1)) skupaj

Mednarodni

Tranzitni

Notranji

Potniški promet (v pkm (2)) skupaj

Mednarodni

Tranzitni

Notranji

Od tega obveznost opravljanja javne službe:

Plačano nadomestilo za opravljanje javne službe (v EUR):

| 2. | Delež železniških prevoznikov pri skupnem prometu prevozov na koncu leta 2008 (navedejo se železniški prevozniki s tržnim deležem v tkm/pkm ≥ 1 %):







  Železniški prevozniki (TOVORNI PROMET) | Delež (% tkm) | Skupni tržni delež neprvotnih podjetij |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

Delež železniških prevoznikov pri skupnem prometu prevozov na koncu leta 2008 (navedejo se železniški prevozniki s tržnim deležem v tkm/pkm ≥ 1 %):

Železniški prevozniki (TOVORNI PROMET)

Delež (% tkm)

Skupni tržni delež neprvotnih podjetij

| Železniški prevozniki (POTNIŠKI PROMET) | Delež (% tkm) | Skupni tržni delež neprvotnih podjetij |
| --- | --- | --- |
| | | |

Železniški prevozniki (POTNIŠKI PROMET)

Delež (% tkm)

Skupni tržni delež neprvotnih podjetij

| 3. | Regulatorni organi: | Preteklo leto | Leto pred tem |
| --- | --- | --- | --- |
| Število osebja, ki obravnava regulatorna vprašanja, povezana z dostopom na trg železniških storitev: | | |
| Število obravnavanih pritožb: | | |
| Število opravljenih preiskav po uradni dolžnosti: | | |
| Število sprejetih odločitev | | |
| — | o pritožbah: |

3.

Regulatorni organi:

Preteklo leto

Leto pred tem

Število osebja, ki obravnava regulatorna vprašanja, povezana z dostopom na trg železniških storitev:

Število obravnavanih pritožb:

Število opravljenih preiskav po uradni dolžnosti:

Število sprejetih odločitev

—

o pritožbah:

| — | v preiskavah po uradni dolžnosti: |
| --- | --- |

—

v preiskavah po uradni dolžnosti:

| 4. | Nacionalni zakonodajni in upravni akti, ki zadevajo železniški promet, izdani v preteklem letu. |
| --- | --- |

4.

Nacionalni zakonodajni in upravni akti, ki zadevajo železniški promet, izdani v preteklem letu.

| 5. | Pomembni dogodki glede prestrukturiranja prvotnih železniških podjetij in sprejemanja/izvajanja nacionalnih prometnih strategij v preteklem letu. |
| --- | --- |

5.

Pomembni dogodki glede prestrukturiranja prvotnih železniških podjetij in sprejemanja/izvajanja nacionalnih prometnih strategij v preteklem letu.

| 6. | Pomembni izobraževalni ukrepi in pobude na področju železniškega prometa, sprejeti v vaši državi v preteklem letu. |
| --- | --- |

6.

Pomembni izobraževalni ukrepi in pobude na področju železniškega prometa, sprejeti v vaši državi v preteklem letu.

| 7. | Zaposleni pri železniških prevoznikih in upravljavcih železniške infrastrukture ob koncu preteklega leta.






  Osebje železniških prevoznikov skupaj | |
| --- | --- | --- |
| — | od tega strojevodij |

7.

Zaposleni pri železniških prevoznikih in upravljavcih železniške infrastrukture ob koncu preteklega leta.

Osebje železniških prevoznikov skupaj

—

od tega strojevodij

| — | od tega drugo mobilno osebje, ki dela izven meja države |
| --- | --- |

—

od tega drugo mobilno osebje, ki dela izven meja države

Osebje upravljavcev železniške infrastrukture

Drugo osebje, vključno s storitvenimi družbami, ki so povezane z železnico (npr. vzdrževalne delavnice, upravljavci terminalov, izobraževanje, zakup storitev strojevodij, dobava energije)

| 8. | Stanje večletnih pogodb o upravljanju infrastrukture, ki so bile veljavne v preteklem letu:










  Upravljavec železniške infrastrukture | Dolžina omrežja iz pogodbe | Čas trajanja pogodbe z začetkom [datum] | So opredelitve kazalnikov učinkovitosti dogovorjene (D/N)?
  Če da, jih prosimo navedite. | Plačana nadomestila skupaj
  (EUR/leto) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Stanje večletnih pogodb o upravljanju infrastrukture, ki so bile veljavne v preteklem letu:

Upravljavec železniške infrastrukture

Dolžina omrežja iz pogodbe

Čas trajanja pogodbe z začetkom [datum]

So opredelitve kazalnikov učinkovitosti dogovorjene (D/N)?

Če da, jih prosimo navedite.

Plačana nadomestila skupaj

(EUR/leto)

| 9. | Infrastrukturni odhodki (omrežje za konvencionalne hitrosti in omrežje za visoke hitrosti): | Vzdrževanje | Obnova | Izboljšave |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proge za konvencionalne hitrosti v preteklem letu
  (v EUR) | | | |
| (v kilometrih, na katerih so potekala dela) | | | |
| Napoved za tekoče leto
  (v EUR) | | | |
| (v kilometrih, na katerih bodo potekala dela) | | | |
| Proge za visoke hitrosti v preteklem letu
  (v EUR) | | | |
| (v kilometrih, na katerih so potekala dela) | | | |
| Napoved za tekoče leto
  (v EUR) | | | |
| (v kilometrih, na katerih bodo potekala dela) | | | |

9.

Infrastrukturni odhodki (omrežje za konvencionalne hitrosti in omrežje za visoke hitrosti):

Vzdrževanje

Obnova

Izboljšave

Proge za konvencionalne hitrosti v preteklem letu

(v EUR)

(v kilometrih, na katerih so potekala dela)

Napoved za tekoče leto

(v EUR)

(v kilometrih, na katerih bodo potekala dela)

Proge za visoke hitrosti v preteklem letu

(v EUR)

(v kilometrih, na katerih so potekala dela)

Napoved za tekoče leto

(v EUR)

(v kilometrih, na katerih bodo potekala dela)

| 10. | Ocenjeni zaostanki pri vzdrževanju infrastrukture ob koncu preteklega leta






  Proge za konvencionalne hitrosti v preteklem letu
  (v EUR) | |
| --- | --- | --- |
| (v kilometrih, na katerih so še potrebna dela) | |
| Proge za visoke hitrosti v preteklem letu
  (v EUR) | |
| (v kilometrih, na katerih so še potrebna dela) | |

10.

Ocenjeni zaostanki pri vzdrževanju infrastrukture ob koncu preteklega leta

Proge za konvencionalne hitrosti v preteklem letu

(v EUR)

(v kilometrih, na katerih so še potrebna dela)

Proge za visoke hitrosti v preteklem letu

(v EUR)

(v kilometrih, na katerih so še potrebna dela)

| 11. | Naložbe v železniško omrežje za visoke hitrosti:







  Proge | Proge, predane v obratovanje v preteklem letu (v km) | Proge, ki bodo v obratovanje predane v obdobju konvencionalnega načrtovanja (10/20 let) (v km) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

Naložbe v železniško omrežje za visoke hitrosti:

Proge

Proge, predane v obratovanje v preteklem letu (v km)

Proge, ki bodo v obratovanje predane v obdobju konvencionalnega načrtovanja (10/20 let) (v km)

| 12. | Dolžina železniškega omrežja ob koncu preteklega leta:






  Proge za konvencionalne hitrosti (v km) | |
| --- | --- | --- |
| Proge za visoke hitrosti (v km) | |

12.

Dolžina železniškega omrežja ob koncu preteklega leta:

Proge za konvencionalne hitrosti (v km)

Proge za visoke hitrosti (v km)

| 13. | Uporabnine za dostop po tirih v lanskem letu.






  Kategorija vlaka | Povprečna uporabnina v EUR/vlakovni kilometer brez stroškov za uporabo električne energije |
| --- | --- | --- |
| Tovorni vlak 1 000 bruto ton | |
| Medkrajevni potniški vlak 500 bruto ton | |
| Primestni potniški vlak 140 bruto ton | |

13.

Uporabnine za dostop po tirih v lanskem letu.

Kategorija vlaka

Povprečna uporabnina v EUR/vlakovni kilometer brez stroškov za uporabo električne energije

Tovorni vlak 1 000 bruto ton

Medkrajevni potniški vlak 500 bruto ton

Primestni potniški vlak 140 bruto ton

| 14. | Obstoj načrta izvedbe po členu 35 te direktive (če tak načrt obstaja, navedite njegove glavne značilnosti). |
| --- | --- |

14.

Obstoj načrta izvedbe po členu 35 te direktive (če tak načrt obstaja, navedite njegove glavne značilnosti).

| 15. | Število aktivnih licenc, ki jih je izdal pristojni nacionalni organ | Aktivne licence na 31. december preteklega leta | Odvzete licence | Nove izdane licence | Aktivne licence na 31. december leta pred tem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | | | | |
| Od tega | | | | |
| — | za tovorni promet |

15.

Število aktivnih licenc, ki jih je izdal pristojni nacionalni organ

Aktivne licence na 31. december preteklega leta

Odvzete licence

Nove izdane licence

Aktivne licence na 31. december leta pred tem

Skupaj

Od tega

—

za tovorni promet

| — | za potniški promet |
| --- | --- |

—

za potniški promet

| 16. | Stanje glede uvajanja ERTMS. |
| --- | --- |

16.

Stanje glede uvajanja ERTMS.

| 16a. | Dogodki, nesreče in hude nesreče v skladu z Direktivo 2004/49/ES, ki so se zgodili v preteklem letu. [Sprememba 116] |
| --- | --- |

16a.

| 17. | Drugi pomembni dogodki |
| --- | --- |

17.

Drugi pomembni dogodki

---

(1)  Tonski kilometer.

(2)  Potniški kilometer.

Sreda, 16. november 2011
  PRILOGA V

Finančna sposobnost

(iz člena 20)

| 1. | Finančna sposobnost se preverja z letnimi izkazi železniškega prevoznika ali, kadar prevoznik prosilec ne more predložiti letnih izkazov, z bilanco stanja. Podatke je treba zagotoviti zlasti glede naslednjega:







  (a) | razpoložljivih sredstev, posebno dobroimetja v banki, odobrene prekoračitve sredstev in posojil; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

razpoložljivih sredstev, posebno dobroimetja v banki, odobrene prekoračitve sredstev in posojil;

| (b) | sredstev in premoženja, ki je na voljo kot jamstvo; |
| --- | --- |

(b)

sredstev in premoženja, ki je na voljo kot jamstvo;

| (c) | obratnih sredstev; |
| --- | --- |

(c)

obratnih sredstev;

| (d) | ustreznih stroškov, vključno z nabavnimi stroški plačil za vozila, zemljišče, stavbe, inštalacije in vozni park; |
| --- | --- |

(d)

ustreznih stroškov, vključno z nabavnimi stroški plačil za vozila, zemljišče, stavbe, inštalacije in vozni park;

| (e) | obremenitev premoženja prevoznika. |
| --- | --- |

(e)

obremenitev premoženja prevoznika.

| 2. | Prosilec ni finančno sposoben, zlasti če zaradi svoje dejavnosti prevoznika dolguje znatna plačila davščin ali plačila iz socialne varnosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Organ lahko zahteva predvsem predložitev revizijskega poročila in primernih dokumentov banke, javne hranilnice, računovodje ali revizorja. Ti dokumenti morajo vključevati informacije v zvezi z zadevami, navedenimi v točki 1.
  [Sprememba 117] |
| --- | --- |

3.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA VI

Vsebina programa omrežja

(iz člena 27)

Poglavja
  programa omrežja iz člena 27
  vsebujejo
  naslednje podatke: [Sprememba 118]

| 1. | Poglavje, v katerem je določena vrsta infrastrukture, ki je na voljo prevoznikom v železniškem prometu, in pogoji za dostop do zadevne infrastrukture. Informacije v tem poglavju morajo biti skladne z registri železniške infrastrukture, ki se objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2008/57/ES, ali se na te registre sklicevati.
  [Sprememba 119] |
| --- | --- |

1.

Poglavje, v katerem je določena vrsta infrastrukture, ki je na voljo prevoznikom v železniškem prometu, in pogoji za dostop do zadevne infrastrukture. Informacije v tem poglavju morajo biti skladne z registri železniške infrastrukture, ki se objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2008/57/ES, ali se na te registre sklicevati.
  [Sprememba 119]

| 2. | Poglavje o načelih določanja uporabnin in o tarifah. Poglavje vsebuje ustrezne podrobnosti ureditve določanja uporabnin, kakor tudi zadostne informacije o uporabninah ter druge ustrezne informacije o dostopu do storitev iz Priloge III, ki jih zagotavlja samo en ponudnik. Podrobno opisuje postopke, pravila in po potrebi lestvice, ki se uporabljajo za izvajanje členov 31 do 36

  členov 31(4) in (5) do 36
  , tako glede stroškov kot tudi glede uporabnin. Vsebuje podatke o spremembah že določenih ali predvidenih uporabnin v naslednjih petih letih. [Sprememba 120] |
| --- | --- |

2.

Poglavje o načelih določanja uporabnin in o tarifah. Poglavje vsebuje ustrezne podrobnosti ureditve določanja uporabnin, kakor tudi zadostne informacije o uporabninah ter druge ustrezne informacije o dostopu do storitev iz Priloge III, ki jih zagotavlja samo en ponudnik. Podrobno opisuje postopke, pravila in po potrebi lestvice, ki se uporabljajo za izvajanje členov 31 do 36

  členov 31(4) in (5) do 36
  , tako glede stroškov kot tudi glede uporabnin. Vsebuje podatke o spremembah že določenih ali predvidenih uporabnin v naslednjih petih letih. [Sprememba 120]

| 3. | Poglavje o načelih in merilih za dodeljevanje zmogljivosti . Poglavje opisuje splošne značilnosti zmogljivosti infrastrukture, ki je na voljo prevoznikom v železniškem prometu, in vse morebitne omejitve njene uporabe, vključno z morebitnimi zahtevami po zmogljivostih za vzdrževanje. Opredeli tudi potek in roke v postopku dodeljevanja zmogljivosti. Vsebuje posebna merila, ki so pomembna za postopek, zlasti: [Sprememba 121]







  (a) | postopke, po katerih lahko prosilci pri upravljavcu železniške infrastrukture vložijo prošnjo za dodelitev zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

3.

Poglavje o načelih in merilih za dodeljevanje zmogljivosti . Poglavje opisuje splošne značilnosti zmogljivosti infrastrukture, ki je na voljo prevoznikom v železniškem prometu, in vse morebitne omejitve njene uporabe, vključno z morebitnimi zahtevami po zmogljivostih za vzdrževanje. Opredeli tudi potek in roke v postopku dodeljevanja zmogljivosti. Vsebuje posebna merila, ki so pomembna za postopek, zlasti: [Sprememba 121]

(a)

postopke, po katerih lahko prosilci pri upravljavcu železniške infrastrukture vložijo prošnjo za dodelitev zmogljivosti;

| (b) | zahteve, ki jih morajo izpolnjevati prosilci; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, ki jih morajo izpolnjevati prosilci;

| (c) | časovni načrt postopka za vložitev prošnje in postopka dodeljevanja infrastrukture ter postopke za zahtevanje informacij o načrtovanju voznega reda v skladu s členom 45(4); |
| --- | --- |

(c)

časovni načrt postopka za vložitev prošnje in postopka dodeljevanja infrastrukture ter postopke za zahtevanje informacij o načrtovanju voznega reda v skladu s členom 45(4);

| (d) | načela postopka usklajevanja in sistem reševanja sporov, ki je na voljo kot del tega postopka; |
| --- | --- |

(d)

načela postopka usklajevanja in sistem reševanja sporov, ki je na voljo kot del tega postopka;

| (e) | v primeru preobremenjene infrastrukture postopke, po katerih se ravna, in merila, ki se uporabijo; |
| --- | --- |

(e)

v primeru preobremenjene infrastrukture postopke, po katerih se ravna, in merila, ki se uporabijo;

| (f) | podrobnosti o omejitvah uporabe infrastrukture; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o omejitvah uporabe infrastrukture;

| (g) | pogoje, s katerimi se pri določanju prednosti v postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti upošteva njihova dosedanja uporaba. |
| --- | --- |

(g)

pogoje, s katerimi se pri določanju prednosti v postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti upošteva njihova dosedanja uporaba.

V tem poglavju se podrobno navede ukrepe, sprejete zaradi zagotavljanja ustreznega obravnavanja storitev v železniškem prevozu blaga, storitev v mednarodnem prometu in prošenj, vloženih po ad hoc postopku. Vsebuje obrazec za prošnje za dodelitev zmogljivosti. Upravljavec železniške infrastrukture objavi tudi podrobne informacije o postopkih za dodeljevanje na mednarodnih vlakovnih poteh.

| 4. | Poglavje z informacijami v zvezi s prošnjo za izdajo licence iz člena 25 in varnostnih spričeval, ki se izdajajo v skladu z Direktivo 2004/49/ES
   (1)
  . |
| --- | --- |

4.

Poglavje z informacijami v zvezi s prošnjo za izdajo licence iz člena 25 in varnostnih spričeval, ki se izdajajo v skladu z Direktivo 2004/49/ES
   (1)
  .

| 5. | Poglavje z informacijami o postopkih za reševanje sporov in pritožbenih postopkih v zadevah glede dostopa do železniške infrastrukture in storitev ter glede načrta izvedbe iz člena 35.
  [Sprememba 122] |
| --- | --- |

5.

Poglavje z informacijami o postopkih za reševanje sporov in pritožbenih postopkih v zadevah glede dostopa do železniške infrastrukture in storitev ter glede načrta izvedbe iz člena 35.
  [Sprememba 122]

| 6. | Poglavje z informacijami o dostopu do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, iz Priloge III ter zaračunavanju uporabnine za njih. Upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, zagotovijo informacije o uporabnini za dostop do objektov in za izvajanje storitev ter informacije o tehničnih pogojih dostopa, ki se vključijo v program omrežja.
  [Sprememba 123] |
| --- | --- |

6.

Poglavje z informacijami o dostopu do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, iz Priloge III ter zaračunavanju uporabnine za njih. Upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, zagotovijo informacije o uporabnini za dostop do objektov in za izvajanje storitev ter informacije o tehničnih pogojih dostopa, ki se vključijo v program omrežja.
  [Sprememba 123]

| 7. | Vzorec pogodbe za sklenitev okvirnih pogodb med upravljavcem infrastrukture in prosilcem v skladu s členom 42.
  [Sprememba 124] |
| --- | --- |

7.

Vzorec pogodbe za sklenitev okvirnih pogodb med upravljavcem infrastrukture in prosilcem v skladu s členom 42.
  [Sprememba 124]

---

(1)  
  UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA VII

Osnovna načela in parametri pogodb med pristojnimi organi in upravljavci železniške infrastrukture

(iz člena 30)

S pogodbo se opredelijo zahteve določb člena 30, kar vključuje:

| 1. | področje uporabe pogodbe glede infrastrukture in objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, urejeno v skladu s Prilogo III. Zajema vse vidike razvoja infrastrukture, vključno z vzdrževanjem in prenovo

  vzdrževanja in prenove
  infrastrukture, ki že obratuje. Izgradnja nove infrastrukture se lahko vključi kot samostojna postavka; |
| --- | --- |

1.

področje uporabe pogodbe glede infrastrukture in objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, urejeno v skladu s Prilogo III. Zajema vse vidike razvoja infrastrukture, vključno z vzdrževanjem in prenovo

  vzdrževanja in prenove
  infrastrukture, ki že obratuje. Izgradnja nove infrastrukture se lahko vključi kot samostojna postavka;

| 2. | sestavo dogovorjenih plačil,
  vključno z okvirnimi napovedmi pričakovanih količin,
  porazdeljeno na storitve infrastrukture, navedene v Prilogi III, vzdrževanje, izgradnjo nove infrastrukture

  vključno z obnovo in nadgradnjo,
  in obravnavanje obstoječih zaostankov pri vzdrževanju;
  plačila novi infrastrukturi se lahko vključi kot samostojna postavka; |
| --- | --- |

2.

sestavo dogovorjenih plačil,
  vključno z okvirnimi napovedmi pričakovanih količin,
  porazdeljeno na storitve infrastrukture, navedene v Prilogi III, vzdrževanje, izgradnjo nove infrastrukture

  vključno z obnovo in nadgradnjo,
  in obravnavanje obstoječih zaostankov pri vzdrževanju;
  plačila novi infrastrukturi se lahko vključi kot samostojna postavka;

| 3. | ciljne rezultate, naravnane k uporabnikom, v obliki kazalnikov in meril kakovosti, ki zajemajo:






  (a) | učinkovitost vlakov in zadovoljstvo strank,
  zlasti učinek kakovosti infrastrukture na zanesljivost vlakov, |
| --- | --- | --- |

3.

ciljne rezultate, naravnane k uporabnikom, v obliki kazalnikov in meril kakovosti, ki zajemajo:

(a)

učinkovitost vlakov in zadovoljstvo strank,
  zlasti učinek kakovosti infrastrukture na zanesljivost vlakov,

| (b) | zmogljivost omrežja
  in razpoložljivost infrastrukture
  , |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost omrežja
  in razpoložljivost infrastrukture
  ,

| (c) | upravljanje s premoženjem, |
| --- | --- |

(c)

upravljanje s premoženjem,

| (d) | obseg dejavnosti, |
| --- | --- |

(d)

obseg dejavnosti,

| (e) | stopnje varnosti in |
| --- | --- |

(e)

stopnje varnosti in

| (f) | varstvo okolja; |
| --- | --- |

(f)

varstvo okolja;

| 4. | obseg morebitnega zaostanka pri vzdrževanju, odhodke, ki so predvideni za reševanje teh zaostankov ter sredstva, ki se bodo umaknila iz uporabe in zato sprožila drugačne finančne tokove; |
| --- | --- |

4.

obseg morebitnega zaostanka pri vzdrževanju, odhodke, ki so predvideni za reševanje teh zaostankov ter sredstva, ki se bodo umaknila iz uporabe in zato sprožila drugačne finančne tokove;

| 5. | spodbude v skladu s členom 30(1); |
| --- | --- |

5.

spodbude v skladu s členom 30(1);

| 6. | minimalne obveznosti poročanja za upravljavca železniške infrastrukture glede vsebine in pogostosti poročanja, vključno z informacijami, ki se jih objavlja letno; |
| --- | --- |

6.

minimalne obveznosti poročanja za upravljavca železniške infrastrukture glede vsebine in pogostosti poročanja, vključno z informacijami, ki se jih objavlja letno;

| 7. | mehanizem, ki zagotavlja, da se pomemben delež zmanjšanja stroškov prenese na uporabnike v obliki znižane ravni uporabnin
  v skladu z zahtevami iz člena 30(1), ne da bi se ogrožalo usklajevanje finančnih izkazov upravljavca železniške infrastrukture, kot je določeno v členu 8(4)
  ; |
| --- | --- |

7.

mehanizem, ki zagotavlja, da se pomemben delež zmanjšanja stroškov prenese na uporabnike v obliki znižane ravni uporabnin
  v skladu z zahtevami iz člena 30(1), ne da bi se ogrožalo usklajevanje finančnih izkazov upravljavca železniške infrastrukture, kot je določeno v členu 8(4)
  ;

| 8. | dogovorjeno trajanje pogodbe, ki se uskladi in časovno sovpada s trajanjem poslovnega načrta upravljavca železniške infrastrukture, koncesije ali licence, ter okvir za določanje uporabnin in predpise, ki jih določi država; |
| --- | --- |

8.

dogovorjeno trajanje pogodbe, ki se uskladi in časovno sovpada s trajanjem poslovnega načrta upravljavca železniške infrastrukture, koncesije ali licence, ter okvir za določanje uporabnin in predpise, ki jih določi država;

| 9. | pravila za ravnanje v primerih velikih motenj v obratovanju in v izrednih razmerah, vključno z minimalno ravnjo zagotavljanja storitev v času morebitnih stavk in predčasne prekinitve pogodbe, ter pravila za
  pravočasno
  informiranje uporabnikov; [Sprememba 125] |
| --- | --- |

9.

pravila za ravnanje v primerih velikih motenj v obratovanju in v izrednih razmerah, vključno z minimalno ravnjo zagotavljanja storitev v času morebitnih stavk in predčasne prekinitve pogodbe, ter pravila za
  pravočasno
  informiranje uporabnikov; [Sprememba 125]

| 10. | popravne ukrepe v primeru neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti katere izmed strank; to vključuje pogoje in postopke za ponovno pogajanje in predčasno prekinitev, vključno z vlogo regulatornega organa. |
| --- | --- |

10.

popravne ukrepe v primeru neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti katere izmed strank; to vključuje pogoje in postopke za ponovno pogajanje in predčasno prekinitev, vključno z vlogo regulatornega organa.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA VIII

Zahteve glede stroškov in uporabnin v zvezi z železniško infrastrukturo

(iz členov 31(3) in (5); 32(1) in (3) in člena 35)

| 1. | Neposredni stroški izvajanja železniške prevozne storitve iz člena 31(3), ki so povezani z obrabo infrastrukture, ne zajemajo naslednjih postavk:






  (a) | režijskih stroškov po vsem omrežju, vključno s plačami in pokojninami, |
| --- | --- | --- |

1.

Neposredni stroški izvajanja železniške prevozne storitve iz člena 31(3), ki so povezani z obrabo infrastrukture, ne zajemajo naslednjih postavk:

(a)

režijskih stroškov po vsem omrežju, vključno s plačami in pokojninami,

| (b) | obresti, ki se jih plača za kapital; |
| --- | --- |

(b)

obresti, ki se jih plača za kapital;

| (c) | več kot desetine stroškov povezanih z načrtovanjem voznega reda, dodeljevanjem vlakovnih poti, vodenjem prometa, odpravo in signaliziranjem vožnje vlaka; |
| --- | --- |

(c)

več kot desetine stroškov povezanih z načrtovanjem voznega reda, dodeljevanjem vlakovnih poti, vodenjem prometa, odpravo in signaliziranjem vožnje vlaka;

| (d) | amortizacije informacijske, komunikacijske in telekomunikacijske opreme; |
| --- | --- |

(d)

amortizacije informacijske, komunikacijske in telekomunikacijske opreme;

| (e) | stroškov v zvezi z upravljanjem nepremičnin, zlasti pridobivanjem, prodajo, demontažo, dekontaminacijo, ponovno kultivacijo ali najemanjem zemljišč oziroma drugih osnovnih sredstev; |
| --- | --- |

(e)

stroškov v zvezi z upravljanjem nepremičnin, zlasti pridobivanjem, prodajo, demontažo, dekontaminacijo, ponovno kultivacijo ali najemanjem zemljišč oziroma drugih osnovnih sredstev;

| (f) | socialnega skrbstva, šol, vrtcev, restavracij; [Sprememba 126] |
| --- | --- |

(f)

socialnega skrbstva, šol, vrtcev, restavracij; [Sprememba 126]

| (g) | stroškov, povezanih z višjo silo, nesrečami ali motnjami v storitvah. |
| --- | --- |

(g)

stroškov, povezanih z višjo silo, nesrečami ali motnjami v storitvah.

Če neposredni stroški povprečno za celotno omrežje presegajo 35 % povprečnih stroškov za vzdrževanje, upravljanje in obnavljanje omrežja, izračunanih na podlagi opravljenih vlakovnih kilometrov, upravljavec železniške infrastrukture tako stanje podrobno obrazloži regulatornemu organu. Povprečni stroški, ki se izračunajo v ta namen, ne zajemajo stroškov iz točk (e), (f) ali (g).

| 2. | Stroški infrastrukture, diferencirani na podlagi hrupa, iz člena 31(5) izpolnjujejo naslednje zahteve:






  (a) | stroški se diferencirajo, tako da odražajo sestavo vlaka vozil ob upoštevanju mejnih vrednosti hrupa, določenih v Odločbi Komisije 2006/66/ES
  z dne 23. decembra 2005 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vozni park – hrup vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

   (1); |
| --- | --- | --- |

2.

Stroški infrastrukture, diferencirani na podlagi hrupa, iz člena 31(5) izpolnjujejo naslednje zahteve:

(a)

stroški se diferencirajo, tako da odražajo sestavo vlaka vozil ob upoštevanju mejnih vrednosti hrupa, določenih v Odločbi Komisije 2006/66/ES
  z dne 23. decembra 2005 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vozni park – hrup vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

   (1);

| (b) | prednost imajo tovorni vagoni; |
| --- | --- |

(b)

prednost imajo tovorni vagoni;

| (c) | diferenciacija glede na emisije hrupa pri tovornih vagonih omogoči povračilo naložb v razumnem časovnem obdobju za opremljanje obstoječih vagonov z gospodarsko najbolj sprejemljivo zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo; |
| --- | --- |

(c)

diferenciacija glede na emisije hrupa pri tovornih vagonih omogoči povračilo naložb v razumnem časovnem obdobju za opremljanje obstoječih vagonov z gospodarsko najbolj sprejemljivo zavorno tehnologijo z nizkimi emisijami hrupa, ki je na voljo;

| (d) | za diferenciacijo stroškov se lahko upoštevajo tudi drugi elementi, kot:






  i) | čas dneva, zlasti nočni čas glede emisij hrupa; |
| --- | --- | --- |

(d)

za diferenciacijo stroškov se lahko upoštevajo tudi drugi elementi, kot:

i)

čas dneva, zlasti nočni čas glede emisij hrupa;

| ii) | sestava vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa; |
| --- | --- |

ii)

sestava vlaka, ki vpliva na raven emisij hrupa;

| iii) | občutljivost območja, ki je izpostavljeno lokalnim emisijam; |
| --- | --- |

iii)

občutljivost območja, ki je izpostavljeno lokalnim emisijam;

| iv) | nadaljnji razredi emisij hrupa, ki so znatno nižje od emisij iz točke (a). |
| --- | --- |

iv)

nadaljnji razredi emisij hrupa, ki so znatno nižje od emisij iz točke (a).

| 3. | Upravljavec železniške infrastrukture
  na podlagi tržne raziskave in po posvetovanju s prosilci opredeli istovrstne tržne dele in ustrezne pribitke v smislu člena 32(1). Razen prevoznih dejavnosti iz člena 32(1a)
  regulatornemu organu dokaže, da vsaka železniška prevozna storitev lahko plača pribitke v skladu s členom 32(1)., pri tem pa vsaka storitev, navedena pod posamezno izmed naslednjih točk, pripada različnemu tržnemu delu:

  V primeru, da upravljavec železniške infrastrukture določi pribitke, pripravi seznam tržnih delov, ki ga regulatorni organ predhodno potrdi.









  (a) | storitve potniškega prometa / storitve tovornega prometa; |
| --- | --- | --- |

3.

Upravljavec železniške infrastrukture
  na podlagi tržne raziskave in po posvetovanju s prosilci opredeli istovrstne tržne dele in ustrezne pribitke v smislu člena 32(1). Razen prevoznih dejavnosti iz člena 32(1a)
  regulatornemu organu dokaže, da vsaka železniška prevozna storitev lahko plača pribitke v skladu s členom 32(1)., pri tem pa vsaka storitev, navedena pod posamezno izmed naslednjih točk, pripada različnemu tržnemu delu:

  V primeru, da upravljavec železniške infrastrukture določi pribitke, pripravi seznam tržnih delov, ki ga regulatorni organ predhodno potrdi.

(a)

storitve potniškega prometa / storitve tovornega prometa;

| (b) | vlaki, ki prevažajo nevarno blago / ostali tovorni vlaki; |
| --- | --- |

(b)

vlaki, ki prevažajo nevarno blago / ostali tovorni vlaki;

| (c) | notranje storitve / mednarodne storitve; |
| --- | --- |

(c)

notranje storitve / mednarodne storitve;

| (d) | kombiniran prevoz / direkten vlak; |
| --- | --- |

(d)

kombiniran prevoz / direkten vlak;

| (e) | mestne ali regionalne storitve / medmestne potniške storitve; |
| --- | --- |

(e)

mestne ali regionalne storitve / medmestne potniške storitve;

| (f) | blok vlaki / mešani vlaki; |
| --- | --- |

(f)

blok vlaki / mešani vlaki;

| (g) | redne železniške prevozne storitve / občasne železniške prevozne storitve.
  [Sprememba 127] |
| --- | --- |

(g)

redne železniške prevozne storitve / občasne železniške prevozne storitve.
  [Sprememba 127]

| 4. | Načrt izvedbe iz člena 35 temelji na naslednjih osnovnih načelih:







  (a) | Da bi se dosegla dogovorjena raven kakovosti storitev in ohranila njihova ekonomska upravičenost, se upravljavec infrastrukture in prosilec po pridobitvi soglasja regulatornega organa dogovorita o glavnih parametrih načrta izvedbe, zlasti o vrednostih zamud in pragovih plačil, dolgovanih po načrtu izvedbe, tako za posamezne vožnje vlakov kot za vse vožnje vlakov prevoznika v železniškem prevozu v določenem obdobju;
  [Sprememba 128] |
| --- | --- | --- |

4.

Načrt izvedbe iz člena 35 temelji na naslednjih osnovnih načelih:

(a)

Da bi se dosegla dogovorjena raven kakovosti storitev in ohranila njihova ekonomska upravičenost, se upravljavec infrastrukture in prosilec po pridobitvi soglasja regulatornega organa dogovorita o glavnih parametrih načrta izvedbe, zlasti o vrednostih zamud in pragovih plačil, dolgovanih po načrtu izvedbe, tako za posamezne vožnje vlakov kot za vse vožnje vlakov prevoznika v železniškem prevozu v določenem obdobju;
  [Sprememba 128]

| (b) | Upravitelj infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu vsaj pet dni pred vožnjo vlaka pošlje vozni red, na podlagi katerega se bodo izračunavale zamude;
  [Sprememba 129] |
| --- | --- |

(b)

Upravitelj infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu vsaj pet dni pred vožnjo vlaka pošlje vozni red, na podlagi katerega se bodo izračunavale zamude;
  [Sprememba 129]

| (c) | Vse zamude je mogoče razvrstiti v eno izmed naslednjih kategorij in podkategorij zamud:






  1. | upravljanje obratovanja/načrtovanja, zamudo je mogoče pripisati upravljavcu železniške infrastrukture






  1.1. | urejanje voznega reda |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Vse zamude je mogoče razvrstiti v eno izmed naslednjih kategorij in podkategorij zamud:

1.

upravljanje obratovanja/načrtovanja, zamudo je mogoče pripisati upravljavcu železniške infrastrukture

1.1.

urejanje voznega reda

| 1.2. | sestava vlaka |
| --- | --- |

1.2.

sestava vlaka

| 1.3. | napake pri postopku obratovanja |
| --- | --- |

1.3.

napake pri postopku obratovanja

| 1.4. | napačna uporaba pravil prednosti |
| --- | --- |

1.4.

napačna uporaba pravil prednosti

| 1.5. | osebje |
| --- | --- |

1.5.

osebje

| 1.6. | drugi vzroki |
| --- | --- |

1.6.

drugi vzroki

| 2. | infrastrukturne naprave, zamudo je mogoče pripisati upravljavcu železniške infrastrukture






  2.1. | naprave za signalizacijo |
| --- | --- | --- |

2.

infrastrukturne naprave, zamudo je mogoče pripisati upravljavcu železniške infrastrukture

2.1.

naprave za signalizacijo

| 2.2. | naprave za signalizacijo na nivojskih prehodih |
| --- | --- |

2.2.

naprave za signalizacijo na nivojskih prehodih

| 2.3. | telekomunikacijske naprave |
| --- | --- |

2.3.

telekomunikacijske naprave

| 2.4. | oprema za napajanje z električnim tokom |
| --- | --- |

2.4.

oprema za napajanje z električnim tokom

| 2.5. | proga |
| --- | --- |

2.5.

proga

| 2.6. | zgradbe |
| --- | --- |

2.6.

zgradbe

| 2.7. | osebje |
| --- | --- |

2.7.

osebje

| 2.8. | drugi vzroki |
| --- | --- |

2.8.

drugi vzroki

| 3. | razlogi na področju nizke gradnje, zamudo je mogoče pripisati upravljavcu železniške infrastrukture






  3.1. | načrtovana gradbena dela |
| --- | --- | --- |

3.

razlogi na področju nizke gradnje, zamudo je mogoče pripisati upravljavcu železniške infrastrukture

3.1.

načrtovana gradbena dela

| 3.2. | nepravilnosti pri izvedbi gradbenih del |
| --- | --- |

3.2.

nepravilnosti pri izvedbi gradbenih del

| 3.3. | omejite hitrosti zaradi napak na progi |
| --- | --- |

3.3.

omejite hitrosti zaradi napak na progi

| 3.4. | drugi vzroki |
| --- | --- |

3.4.

drugi vzroki

| 4. | vzroki, ki jih je mogoče pripisati drugim upravljavcem železniške infrastrukture






  4.1. | zamudo je povzročil prejšnji upravljavec železniške infrastrukture |
| --- | --- | --- |

4.

vzroki, ki jih je mogoče pripisati drugim upravljavcem železniške infrastrukture

4.1.

zamudo je povzročil prejšnji upravljavec železniške infrastrukture

| 4.2. | zamudo je povzročil naslednji upravljavec železniške infrastrukture |
| --- | --- |

4.2.

zamudo je povzročil naslednji upravljavec železniške infrastrukture

| 5. | poslovni vzroki, ki se jih lahko pripiše prevozniku v železniškem prometu






  5.1. | prekoračitev časa stanja |
| --- | --- | --- |

5.

poslovni vzroki, ki se jih lahko pripiše prevozniku v železniškem prometu

5.1.

prekoračitev časa stanja

| 5.2. | zahteva prevoznika v železniškem prometu |
| --- | --- |

5.2.

zahteva prevoznika v železniškem prometu

| 5.3. | dejavnosti natovarjanja |
| --- | --- |

5.3.

dejavnosti natovarjanja

| 5.4. | nepravilnosti pri natovarjanju |
| --- | --- |

5.4.

nepravilnosti pri natovarjanju

| 5.5. | priprava vlaka iz poslovnih razlogov |
| --- | --- |

5.5.

priprava vlaka iz poslovnih razlogov

| 5.6. | osebje |
| --- | --- |

5.6.

osebje

| 5.7. | drugi vzroki |
| --- | --- |

5.7.

drugi vzroki

| 6. | vozni park, zamudo je mogoče pripisati prevozniku v železniškem prometu






  6.1. | načrtovanje seznama zadolžitev / spreminjanje seznama zadolžitev |
| --- | --- | --- |

6.

vozni park, zamudo je mogoče pripisati prevozniku v železniškem prometu

6.1.

načrtovanje seznama zadolžitev / spreminjanje seznama zadolžitev

| 6.2. | sestava vlaka s strani prevoznika v železniškem prometu |
| --- | --- |

6.2.

sestava vlaka s strani prevoznika v železniškem prometu

| 6.3. | težave s potniškimi vagoni (prevoz potnikov) |
| --- | --- |

6.3.

težave s potniškimi vagoni (prevoz potnikov)

| 6.4. | težave z vagoni (prevoz tovora) |
| --- | --- |

6.4.

težave z vagoni (prevoz tovora)

| 6.5. | težave z vozili, lokomotivami in motornimi železniškimi vozovi |
| --- | --- |

6.5.

težave z vozili, lokomotivami in motornimi železniškimi vozovi

| 6.6. | osebje |
| --- | --- |

6.6.

osebje

| 6.7. | drugi vzroki |
| --- | --- |

6.7.

drugi vzroki

| 7. | vzroki, ki jih je mogoče pripisati drugim prevoznikom v železniškem prometu






  7.1. | zamudo je povzročil naslednji prevoznik v železniškem prometu |
| --- | --- | --- |

7.

vzroki, ki jih je mogoče pripisati drugim prevoznikom v železniškem prometu

7.1.

zamudo je povzročil naslednji prevoznik v železniškem prometu

| 7.2. | zamudo je povzročil prejšnji prevoznik v železniškem prometu |
| --- | --- |

7.2.

zamudo je povzročil prejšnji prevoznik v železniškem prometu

| 8. | zunanji vzroki, ki jih ni mogoče pripisati niti upravljavcu železniške infrastrukture niti prevozniku v železniškem prometu






  8.1. | stavka |
| --- | --- | --- |

8.

zunanji vzroki, ki jih ni mogoče pripisati niti upravljavcu železniške infrastrukture niti prevozniku v železniškem prometu

8.1.

stavka

| 8.2. | upravne formalnosti |
| --- | --- |

8.2.

upravne formalnosti

| 8.3. | zunanji vpliv |
| --- | --- |

8.3.

zunanji vpliv

| 8.4. | vremenski učinki in naravni vzroki |
| --- | --- |

8.4.

vremenski učinki in naravni vzroki

| 8.5. | zamuda zaradi zunanjih vzrokov na naslednjem omrežju |
| --- | --- |

8.5.

zamuda zaradi zunanjih vzrokov na naslednjem omrežju

| 8.6. | drugi vzroki |
| --- | --- |

8.6.

drugi vzroki

| 9. | sekundarni vzroki, ki jih ni mogoče pripisati niti upravljavcu železniške infrastrukture niti prevozniku v železniškem prometu






  9.1. | resni dogodki, nesreče ali nevarnosti |
| --- | --- | --- |

9.

sekundarni vzroki, ki jih ni mogoče pripisati niti upravljavcu železniške infrastrukture niti prevozniku v železniškem prometu

9.1.

resni dogodki, nesreče ali nevarnosti

| 9.2. | zasedena proga zaradi zamude istega vlaka |
| --- | --- |

9.2.

zasedena proga zaradi zamude istega vlaka

| 9.3. | zasedena proga zaradi zamude drugega vlaka |
| --- | --- |

9.3.

zasedena proga zaradi zamude drugega vlaka

| 9.4. | obračanje |
| --- | --- |

9.4.

obračanje

| 9.5. | povezava |
| --- | --- |

9.5.

povezava

| 9.6. | potrebna je dodatna preiskava. |
| --- | --- |

9.6.

potrebna je dodatna preiskava.

| (d) | Če je le mogoče, se zamuda pripiše eni sami organizaciji, pri tem pa se upošteva tako odgovornost za povzročitev motenj kot možnosti za ponovno vzpostavitev normalnih prometnih pogojev. |
| --- | --- |

(d)

Če je le mogoče, se zamuda pripiše eni sami organizaciji, pri tem pa se upošteva tako odgovornost za povzročitev motenj kot možnosti za ponovno vzpostavitev normalnih prometnih pogojev.

| (e) | Pri izračunu plačil se upošteva povprečna zamuda pri železniških prevoznih storitvah s podobnimi zahtevami glede točnosti. |
| --- | --- |

(e)

Pri izračunu plačil se upošteva povprečna zamuda pri železniških prevoznih storitvah s podobnimi zahtevami glede točnosti.

| (f) | Upravljavec železniške infrastrukture pošlje izračun dolgovanih plačil po načrtu izvedbe prevoznikom v železniškem prometu takoj, ko je mogoče. Ta izračun zajema vse vlake, ki so imeli zamudo, v obdobju največ enega meseca. |
| --- | --- |

(f)

Upravljavec železniške infrastrukture pošlje izračun dolgovanih plačil po načrtu izvedbe prevoznikom v železniškem prometu takoj, ko je mogoče. Ta izračun zajema vse vlake, ki so imeli zamudo, v obdobju največ enega meseca.

| (g) | Brez poseganja v obstoječa pravna sredstva in v člen 50 je v primeru sporov glede načrta izvedbe na voljo sistem za hitro reševanje teh zadev. Pri uporabi tega sistema se odločitev sprejme v roku 10-ih delovnih dni.
  [Sprememba 130] |
| --- | --- |

(g)

Brez poseganja v obstoječa pravna sredstva in v člen 50 je v primeru sporov glede načrta izvedbe na voljo sistem za hitro reševanje teh zadev. Pri uporabi tega sistema se odločitev sprejme v roku 10-ih delovnih dni.
  [Sprememba 130]

| (h) | Upravljavec infrastrukture na podlagi glavnih parametrov, dogovorjenih v načrtu izvedbe, enkrat letno objavi povprečno raven kakovosti storitev, ki so jo dosegli prevozniki v železniškem prometu.
  [Sprememba 131] |
| --- | --- |

(h)

Upravljavec infrastrukture na podlagi glavnih parametrov, dogovorjenih v načrtu izvedbe, enkrat letno objavi povprečno raven kakovosti storitev, ki so jo dosegli prevozniki v železniškem prometu.
  [Sprememba 131]

| 5. | Začasno znižanje uporabnin za infrastrukturo za vlake, opremljene z ETCS, se v skladu s členom 32(3) določi: | Za prevoz tovora:















  Leto | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Popusti pri uporabnini | 5 %

  20 % | 5 %

  20 % | 5 %

  20 % | 5 %

  15 % | 5 %

  10 % | 5 %

  8 % | 4 %

  6 % | 3 %

  4 % | 2 %

  3 % | 1 %

  3 % |

5.

Začasno znižanje uporabnin za infrastrukturo za vlake, opremljene z ETCS, se v skladu s členom 32(3) določi:

Za prevoz tovora:

Leto

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Popusti pri uporabnini

5 %

  20 %

5 %

  20 %

5 %

  20 %

5 %

  15 %

5 %

  10 %

5 %

  8 %

4 %

  6 %

3 %

  4 %

2 %

  3 %

1 %

  3 %

| | Za prevoz potnikov:















  Leto | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Popusti pri uporabnini | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 5 %

  8 % | 5 %

  6 % | 5 % | 5 %

  4 % | 5 %

  2 % |

Za prevoz potnikov:

Leto

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Popusti pri uporabnini

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

5 %

  8 %

5 %

  6 %

5 %

5 %

  4 %

5 %

  2 %

[Sprememba 132]

---

(1)  UL L 37, 8.2.2006, str. 1.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA IX

Časovni načrt postopka dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti

(iz člena 43)

| 1. | Operativni vozni red se določi enkrat v koledarskem letu. |
| --- | --- |

1.

Operativni vozni red se določi enkrat v koledarskem letu.

| 2. | Menjava operativnega voznega reda se izvede ob polnoči drugo soboto v mesecu decembru. Kadar se vozni red spremeni ali prilagodi po koncu zime, zlasti da se po potrebi upoštevajo spremembe voznih redov v regionalnem potniškem prometu, se sprememba izvede ob polnoči drugo soboto v mesecu juniju in po potrebi tudi med tema datumoma. Upravljavci železniške infrastrukture se lahko dogovorijo o drugačnih datumih in v tem primeru o tem obvestijo Komisijo, če to utegne vplivati na mednarodni promet. |
| --- | --- |

2.

Menjava operativnega voznega reda se izvede ob polnoči drugo soboto v mesecu decembru. Kadar se vozni red spremeni ali prilagodi po koncu zime, zlasti da se po potrebi upoštevajo spremembe voznih redov v regionalnem potniškem prometu, se sprememba izvede ob polnoči drugo soboto v mesecu juniju in po potrebi tudi med tema datumoma. Upravljavci železniške infrastrukture se lahko dogovorijo o drugačnih datumih in v tem primeru o tem obvestijo Komisijo, če to utegne vplivati na mednarodni promet.

| 3. | Rok za vložitev prošenj za dodelitev zmogljivosti, ki bodo vključene v operativni vozni red, ni daljši od 12 mesecev pred začetkom veljavnosti operativnega voznega reda. |
| --- | --- |

3.

Rok za vložitev prošenj za dodelitev zmogljivosti, ki bodo vključene v operativni vozni red, ni daljši od 12 mesecev pred začetkom veljavnosti operativnega voznega reda.

| 4. | Upravljavci železniške infrastrukture najpozneje 11 mesecev pred začetkom veljavnosti operativnega voznega reda določijo začasne mednarodne vlakovne poti v sodelovanju z drugimi zadevnimi upravljavci železniške infrastrukture. Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo, kolikor je mogoče, da se te vlakovne poti upoštevajo v nadaljnjih postopkih. |
| --- | --- |

4.

Upravljavci železniške infrastrukture najpozneje 11 mesecev pred začetkom veljavnosti operativnega voznega reda določijo začasne mednarodne vlakovne poti v sodelovanju z drugimi zadevnimi upravljavci železniške infrastrukture. Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo, kolikor je mogoče, da se te vlakovne poti upoštevajo v nadaljnjih postopkih.

| 5. | Upravljavec železniške infrastrukture najpozneje štiri mesece po roku za vložitev prošenj prosilcev pripravi osnutek voznega reda. |
| --- | --- |

5.

Upravljavec železniške infrastrukture najpozneje štiri mesece po roku za vložitev prošenj prosilcev pripravi osnutek voznega reda.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA X

Finančni izkazi za namene nadzora, ki se predložijo regulatornemu organu

(iz člena 56(8))

V skladu s členom 56(8) se finančni izkazi za namene nadzora predložijo regulatornemu organu, obsegajo pa najmanj naslednje sestavne dele:

1.   Ločevanje računov

Finančni izkazi za namene nadzora, ki jih predložijo upravljavci železniške infrastrukture in druga podjetja oziroma subjekti, ki izvajajo ali vključujejo različne kategorije železniških prevozov oziroma prejemajo javna sredstva,

| (a) | vključujejo ločene izkaze uspeha in bilanco stanja za dejavnosti tovornega prometa, potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

vključujejo ločene izkaze uspeha in bilanco stanja za dejavnosti tovornega prometa, potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture;

| (b) | podrobno izkazujejo posamezne vire ter porabo javnih sredstev in drugih oblik nadomestil na pregleden in podroben način, vključno s podrobnim pregledom denarnih tokov podjetja, da je mogoče ugotoviti, kako so bila ta javna sredstva in druge oblike nadomestil porabljena; |
| --- | --- |

(b)

podrobno izkazujejo posamezne vire ter porabo javnih sredstev in drugih oblik nadomestil na pregleden in podroben način, vključno s podrobnim pregledom denarnih tokov podjetja, da je mogoče ugotoviti, kako so bila ta javna sredstva in druge oblike nadomestil porabljena;

| (c) | vključujejo kategoriji stroškov in dobičkov, iz katerih je mogoče na podlagi zahtev regulatornega organa

  člena 6 in ocene regulatornega organa o potrebnosti in sorazmernosti
  ugotoviti, ali je med temi različnimi dejavnostmi prihajalo do navzkrižnega subvencioniranja; [Sprememba 133] |
| --- | --- |

(c)

vključujejo kategoriji stroškov in dobičkov, iz katerih je mogoče na podlagi zahtev regulatornega organa

  člena 6 in ocene regulatornega organa o potrebnosti in sorazmernosti
  ugotoviti, ali je med temi različnimi dejavnostmi prihajalo do navzkrižnega subvencioniranja; [Sprememba 133]

| (d) | so podrobni do tiste stopnje, za katero regulatorni organ meni, da je potrebna in sorazmerna; |
| --- | --- |

(d)

so podrobni do tiste stopnje, za katero regulatorni organ meni, da je potrebna in sorazmerna;

| (e) | kot prilogo vsebujejo dokument, v katerem je določena metodologija, ki se je uporabila za dodeljevanje stroškov med različne dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

kot prilogo vsebujejo dokument, v katerem je določena metodologija, ki se je uporabila za dodeljevanje stroškov med različne dejavnosti.

Če je regulirano podjetje del skupine, se finančni izkazi za namene nadzora pripravijo za skupino kot celoto in za vsako odvisno podjetje posebej. Poleg tega se v finančne izkaze za namene nadzora vključi vse podrobnosti o plačilih med podjetji, da se zagotovi, da so bila javna sredstva porabljena ustrezno.

2.   Spremljanje uporabnin za dostop po tirih

Finančni izkazi za namene nadzora, ki jih upravljavci železniške infrastrukture predložijo regulatornim organom,

| (a) | določajo različne kategorije stroškov, zlasti pa zagotavljajo dovolj podatkov o mejnih/neposrednih stroških določenih storitev ali skupin storitev, tako da je omogočeno spremljanje uporabnin; |
| --- | --- |

(a)

določajo različne kategorije stroškov, zlasti pa zagotavljajo dovolj podatkov o mejnih/neposrednih stroških določenih storitev ali skupin storitev, tako da je omogočeno spremljanje uporabnin;

| (b) | zagotavljajo dovolj podatkov za spremljanje posameznih uporabnin, ki so bile plačane za storitve (ali skupine storitev); ti podatki na zahtevo regulatornega organa vključujejo podatke o številu posameznih storitev, cene posameznih storitev in skupne prihodke za posamezne storitve, ki so jih plačale notranje in zunanje stranke; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo dovolj podatkov za spremljanje posameznih uporabnin, ki so bile plačane za storitve (ali skupine storitev); ti podatki na zahtevo regulatornega organa vključujejo podatke o številu posameznih storitev, cene posameznih storitev in skupne prihodke za posamezne storitve, ki so jih plačale notranje in zunanje stranke;

| (c) | navajajo stroške in prihodke za posamezne storitve (ali skupine storitev) z uporabo ustrezne stroškovne metodologije, kot to zahteva regulatorni organ, da se lahko ugotovi potencialno protikonkurenčno oblikovanje cen (navzkrižne subvencije, plenilske cene in previsoke cene). |
| --- | --- |

(c)

navajajo stroške in prihodke za posamezne storitve (ali skupine storitev) z uporabo ustrezne stroškovne metodologije, kot to zahteva regulatorni organ, da se lahko ugotovi potencialno protikonkurenčno oblikovanje cen (navzkrižne subvencije, plenilske cene in previsoke cene).

3.   Izkaz finančne uspešnosti

Finančni izkazi za namene nadzora, ki jih upravljavci železniške infrastrukture predložijo regulatornim organu, vključujejo:

| (a) | izkaz finančne uspešnosti; |
| --- | --- |

(a)

izkaz finančne uspešnosti;

| (b) | izkaz skupnih odhodkov; |
| --- | --- |

(b)

izkaz skupnih odhodkov;

| (c) | izkaz odhodkov za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(c)

izkaz odhodkov za vzdrževanje;

| (d) | izkaz odhodkov za obratovanje; |
| --- | --- |

(d)

izkaz odhodkov za obratovanje;

| (e) | izkaz prihodkov; |
| --- | --- |

(e)

izkaz prihodkov;

| (f) | po potrebi dodatne opombe v podporo izkazom ali njihovo obrazložitev. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi dodatne opombe v podporo izkazom ali njihovo obrazložitev.

4.   Drugo

Revizijo finančnih izkazov za namene nadzora upravljavcev železniške infrastrukture opravi neodvisni revizor. Revizorsko poročilo se priloži finančnim izkazom za namene nadzora.

Finančni izkazi za namene nadzora vsebujejo izkaze uspeha in bilance stanja in so usklajeni z obveznimi računovodskimi izkazi podjetja, pri čemer se vse uskladitve obrazložijo.

Sreda, 16. november 2011PRILOGA XI

Del A

Razveljavljene direktive s seznamom njihovih poznejših sprememb

(iz člena 67)

| Direktiva Sveta 91/440/EGS
  (UL L 237, 24.8.1991, str. 25) | |
| --- | --- |
| Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 75, 15.3.2001, str. 1) | |
| Direktiva 2004/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 164, 30.4.2004, str. 164) | |
| Direktiva Sveta 2006/103/ES
  (UL L 363, 20.12.2006, str. 344) | samo točka B Priloge |
| Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 315, 3.12.2007, str. 44) | samo člen 1 |
| Direktiva Sveta 95/18/ES
  (UL L 143, 27.6.1995, str. 70) | |
| Direktiva 2001/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 75, 15.3.2001, str. 26) | |
| Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 164, 30.4.2004, str. 44) | samo člen 29 |
| Direktiva 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 75, 15.3.2001, str. 29) | |
| Odločba Komisije 2002/844/ES
  (UL L 289, 26.10.2002, str. 30) | |
| Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 164, 30.4.2004, str. 44) | samo člen 30 |
| Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 315, 3.12.2007, str. 44) | samo člen 2 |

Direktiva Sveta 91/440/EGS

(UL L 237, 24.8.1991, str. 25)

Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 75, 15.3.2001, str. 1)

Direktiva 2004/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 164, 30.4.2004, str. 164)

Direktiva Sveta 2006/103/ES

(UL L 363, 20.12.2006, str. 344)

samo točka B Priloge

Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 315, 3.12.2007, str. 44)

samo člen 1

Direktiva Sveta 95/18/ES

(UL L 143, 27.6.1995, str. 70)

Direktiva 2001/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 75, 15.3.2001, str. 26)

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 164, 30.4.2004, str. 44)

samo člen 29

Direktiva 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 75, 15.3.2001, str. 29)

Odločba Komisije 2002/844/ES

(UL L 289, 26.10.2002, str. 30)

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 164, 30.4.2004, str. 44)

samo člen 30

Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 315, 3.12.2007, str. 44)

samo člen 2

Del B

Seznam rokov za prenos v nacionalno zakonodajo

(iz člena 67)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 91/440/EGS | 1. januar 1993 |
| 95/18/ES | 27. junij 1997 |
| 2001/12/ES | 15. marec 2003 |
| 2001/13/ES | 15. marec 2003 |
| 2001/14/ES | 15. marec 2003 |
| 2004/49/ES | 30. april 2006 |
| 2004/51/ES | 31. december 2005 |
| 2006/103/ES | 1. januar 2007 |
| 2007/58/ES | 4. junij 2009 |

Direktiva

Rok za prenos

91/440/EGS

1. januar 1993

95/18/ES

27. junij 1997

2001/12/ES

15. marec 2003

2001/13/ES

15. marec 2003

2001/14/ES

15. marec 2003

2004/49/ES

30. april 2006

2004/51/ES

31. december 2005

2006/103/ES

1. januar 2007

2007/58/ES

4. junij 2009

Sreda, 16. november 2011PRILOGA XII

Korelacijska tabela

| Direktiva 91/440/EGS | Direktiva 95/18/ES | Direktiva 2001/14/ES | Ta direktiva |
| --- | --- | --- | --- |
| Člen 2(1) | Člen 1(1) | Člen 1(1) pododstavek 1 | Člen 1(1) |
| | | Člen 1(2) | Člen 1(2) |
| Člen 2(2) | | | Člen 2(1) |
| | Člen 1(2) | | Člen 2(2) |
| | | Člen 1(3) | Člen 2(3) |
| Člen 2(3) | Člen 1(3) | Člen 1(4) | Člen 2(4) |
| Člen 2(4) | | | Člen 2(5) |
| Člen 3 | | | Člen 3(1) do (8) |
| | Člen 2(b) in (c) | | Člen 3(9) in (10) |
| | | Člen 2 | Člen 3(11) do (21) |
| Člen 4 | | | Člen 4 |
| Člen 5 | | | Člen 5 |
| Člen 6(1) in (2) | | | Člen 6(1) in (2) |
| Člen 9(4) | | | Člen 6(3) |
| Člen 6(1), drugi pododstavek | | | Člen 6(4) |
| Člen 6(3) | | | Člen 7(1) |
| | | Člena 4(2) in 14(2) | Člen 7(2) |
| Člen 7(1), (3) in (4) | | | Člen 8(1), (2) in (3) |
| | | Člen 6(1) | Člen 8(4) |
| Člen 9(1) in (2) | | | Člen 9(1) in (2) |
| Člen 10(3) in (3a) | | | Člen 10(1) in (2), prvi, drugi in tretji pododstavek |
| Člen 10(3b) | | | Člen 11(1), (2) in (3) |
| | | | Člen 11(4) |
| Člen 10 (3c) in (3e) | | | Člen 11(5) in (6) |
| Člen 10(3f) | | | Člen 12 |
| | | Člen 5 | Člen 13 |
| | | | Člen 14 |
| Člen 10b | | | Člen 15 |
| | Člen 3 | | Člen 16 |
| | Člen 4(1) do (4) | | Člen 17(1) do (4) |
| | Člen 5 | | Člen 18 |
| | Člen 6 | | Člen 19 |
| | Člen 7 | | Člen 20 |
| | Člen 8 | | Člen 21 |
| | Člen 9 | | Člen 22 |
| | Člen 4(5) | | Člen 23(1) |
| | Člen 10 | | Člen 23(2) in (3) |
| | Člen 11 | | Člen 24 |
| | Člen 15 | | Člen 25 |
| | | Člen 1(1) pododstavek 2 | Člen 26 |
| | | Člen 3 | Člen 27 |
| Člen 10(5) | | | Člen 28 |
| | | Člen 4(1) in (3) do (6) | Člen 29 |
| | | Člen 6(2) do (5) | Člen 30 |
| | | Člen 7 | Člen 31 |
| | | Člen 8 | Člen 32 |
| | | Člen 9 | Člen 33 |
| | | Člen 10 | Člen 34 |
| | | Člen 11 | Člen 35 |
| | | Člen 12 | Člen 36 |
| | | Člen 13 | Člen 38 |
| | | Člen 14(1) in (3) | Člen 39 |
| | | Člen 15 | Člen 40 |
| | | Člen 16 | Člen 41 |
| | | Člen 17 | Člen 42 |
| | | Člen 18 | Člen 43 |
| | | Člen 19 | Člen 44 |
| | | Člen 20 (1), (2) in (3) | Člen 45(1), (2) in (3) |
| | | | Člen 45(4) |
| | | Člen 20(4) | Člen 45(5) |
| | | Člen 21 | Člen 46 |
| | | Člen 22 | Člen 47 |
| | | Člen 23 | Člen 48 |
| | | Člen 24 | Člen 49 |
| | | Člen 25 | Člen 50 |
| | | Člen 26 | Člen 51 |
| | | Člen 27 | Člen 52 |
| | | Člen 28 | Člen 53 |
| | | Člen 29 | Člen 54 |
| | | Člen 30(1) | Člen 55 |
| | | Člen 30(2) | Člen 56(1) |
| | | Člen 31 | Člen 57 |
| Člen 12 | | | Člen 58 |
| Člen 14a | | Člen 33(1), (2) in (3) | Člen 59 |
| | | | Člen 60 |
| | | | Člen 61 |
| | | | Člen 62 |
| Člen 11 | | Člen 34 | Člen 63 |
| Člen 11a | | Člen 35(1), (2) in (3) | Člen 64 |
| Člen 10(9) | | | Člen 65 |
| | | Člen 38 | Člen 66 |
| | | | Člen 67 |
| | Člen 17 | Člen 39 | Člen 68 |
| Člen 16 | Člen 18 | Člen 40 | Člen 69 |
| | | | Priloga I |
| Priloga II | | | Priloga II |
| | | Priloga II | Priloga III |
| | | | Priloga IV |
| | Priloga | | Priloga V |
| | | Priloga I | Priloga VI |
| | | | Priloga VII |
| | | | Priloga VIII |
| | | Priloga III | Priloga IX |
| | | | Priloga X |

Direktiva 91/440/EGS

Direktiva 95/18/ES

Direktiva 2001/14/ES

Ta direktiva

Člen 2(1)

Člen 1(1)

Člen 1(1) pododstavek 1

Člen 1(1)

Člen 1(2)

Člen 1(2)

Člen 2(2)

Člen 2(1)

Člen 1(2)

Člen 2(2)

Člen 1(3)

Člen 2(3)

Člen 2(3)

Člen 1(3)

Člen 1(4)

Člen 2(4)

Člen 2(4)

Člen 2(5)

Člen 3

Člen 3(1) do (8)

Člen 2(b) in (c)

Člen 3(9) in (10)

Člen 2

Člen 3(11) do (21)

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 6(1) in (2)

Člen 6(1) in (2)

Člen 9(4)

Člen 6(3)

Člen 6(1), drugi pododstavek

Člen 6(4)

Člen 6(3)

Člen 7(1)

Člena 4(2) in 14(2)

Člen 7(2)

Člen 7(1), (3) in (4)

Člen 8(1), (2) in (3)

Člen 6(1)

Člen 8(4)

Člen 9(1) in (2)

Člen 9(1) in (2)

Člen 10(3) in (3a)

Člen 10(1) in (2), prvi, drugi in tretji pododstavek

Člen 10(3b)

Člen 11(1), (2) in (3)

Člen 11(4)

Člen 10 (3c) in (3e)

Člen 11(5) in (6)

Člen 10(3f)

Člen 12

Člen 5

Člen 13

Člen 14

Člen 10b

Člen 15

Člen 3

Člen 16

Člen 4(1) do (4)

Člen 17(1) do (4)

Člen 5

Člen 18

Člen 6

Člen 19

Člen 7

Člen 20

Člen 8

Člen 21

Člen 9

Člen 22

Člen 4(5)

Člen 23(1)

Člen 10

Člen 23(2) in (3)

Člen 11

Člen 24

Člen 15

Člen 25

Člen 1(1) pododstavek 2

Člen 26

Člen 3

Člen 27

Člen 10(5)

Člen 28

Člen 4(1) in (3) do (6)

Člen 29

Člen 6(2) do (5)

Člen 30

Člen 7

Člen 31

Člen 8

Člen 32

Člen 9

Člen 33

Člen 10

Člen 34

Člen 11

Člen 35

Člen 12

Člen 36

Člen 13

Člen 38

Člen 14(1) in (3)

Člen 39

Člen 15

Člen 40

Člen 16

Člen 41

Člen 17

Člen 42

Člen 18

Člen 43

Člen 19

Člen 44

Člen 20 (1), (2) in (3)

Člen 45(1), (2) in (3)

Člen 45(4)

Člen 20(4)

Člen 45(5)

Člen 21

Člen 46

Člen 22

Člen 47

Člen 23

Člen 48

Člen 24

Člen 49

Člen 25

Člen 50

Člen 26

Člen 51

Člen 27

Člen 52

Člen 28

Člen 53

Člen 29

Člen 54

Člen 30(1)

Člen 55

Člen 30(2)

Člen 56(1)

Člen 31

Člen 57

Člen 12

Člen 58

Člen 14a

Člen 33(1), (2) in (3)

Člen 59

Člen 60

Člen 61

Člen 62

Člen 11

Člen 34

Člen 63

Člen 11a

Člen 35(1), (2) in (3)

Člen 64

Člen 10(9)

Člen 65

Člen 38

Člen 66

Člen 67

Člen 17

Člen 39

Člen 68

Člen 16

Člen 18

Člen 40

Člen 69

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga IV

Priloga

Priloga V

Priloga I

Priloga VI

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga III

Priloga IX

Priloga X

---

Četrtek, 17. november 2011

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/274

---

Četrtek, 17. november 2011Nadaljnje oblikovanje celostne pomorske politike ***I

P7_TA(2011)0508

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (KOM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0494),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 43(2), členov 74 in 77(2), členov 91(1) in 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2) in člena 195(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 43(2), členov 74 in 77(2), členov 91(1) in 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2) in člena 195(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0292/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 27. januarja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 27. januarja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. oktobra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. oktobra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za ribištvo, Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za ribištvo, Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0163/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 64.

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 47.

---

Četrtek, 17. november 2011P7_TC1-COD(2010)0257

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. novembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1255/2011.)

---

Četrtek, 17. november 2011PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

V skladu s členom 9 znaša finančni okvir za izvajanje programa za podporo nadaljnjega razvoja celostne pomorske politike za obdobje od 2011 do 2013 40 000 000 EUR. Ta okvir je sestavljen iz zneska 23 140 000 EUR, ki se črpa iz proračuna za leto 2011 brez uporabe razpoložljive razlike iz postavke 2 večletnega finančnega okvira, zneska 16 660 000, ki vključuje dodeljena sredstva za tehnično pomoč, ki je bil predviden v predlogu proračuna in ga je Svet sprejel v obravnavi proračuna za leto 2012, ter dodatnega zneska 200 000 EUR za tehnično pomoč, ki se vnese v proračun za leto 2013.

V ta namen bi bilo treba spremeniti proračun za leto 2011, da bi se ustvarila potrebna nomenklatura in razporedila sredstva v rezervo. Sprejeta proračuna za leti 2012 in 2013 bi morala vključevati ustrezne zneske za ti leti.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet ne izključujeta možnosti predvideti sprejetje delegiranih aktov v prihodnjih programih za obdobje po letu 2013 na podlagi zadevnih predlogov Komisije.

---

| 31.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 153/275

---

Četrtek, 17. november 2011Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja *

P7_TA(2011)0509

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 o predlogu sklepa Sveta o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (KOM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2011)0072),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0077/2011),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za proračun (A7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za proračun (A7-0360/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da glavni referenčni znesek iz zakonodajnega predloga ni združljiv z zgornjo mejo iz razdelka 1a sedanjega večletnega finančnega okvira 2007–2013; je seznanjen s predlogom Komisije (1) o reviziji sedanjega večletnega finančnega okvira na podlagi točk od 21 do 23 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2) (medinstitucionalni sporazum), da bi za leti 2012 in 2013 vključila dodatno nepredvideno financiranje projekta ITER; je pripravljen, da se začne z vsemi sredstvi, ki jih zagotavlja medinstitucionalni sporazum, pogajati z drugo vejo proračunskega organa, da bi bil do konca leta 2011 dosežen hiter sporazum o financiranju raziskovalnega programa Euratom; poudarja, da nasprotuje vsem oblikam prerazporeditve iz sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) (3), kakor je predlagano v navedenem predlogu Komisije; |
| --- | --- |

2.

meni, da glavni referenčni znesek iz zakonodajnega predloga ni združljiv z zgornjo mejo iz razdelka 1a sedanjega večletnega finančnega okvira 2007–2013; je seznanjen s predlogom Komisije (1) o reviziji sedanjega večletnega finančnega okvira na podlagi točk od 21 do 23 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2) (medinstitucionalni sporazum), da bi za leti 2012 in 2013 vključila dodatno nepredvideno financiranje projekta ITER; je pripravljen, da se začne z vsemi sredstvi, ki jih zagotavlja medinstitucionalni sporazum, pogajati z drugo vejo proračunskega organa, da bi bil do konca leta 2011 dosežen hiter sporazum o financiranju raziskovalnega programa Euratom; poudarja, da nasprotuje vsem oblikam prerazporeditve iz sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) (3), kakor je predlagano v navedenem predlogu Komisije;

| 3. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa


  Uvodna izjava 4 a (novo) |
| | (4a) | Oblikovanje in izvajanje okvirnega programa (2012–2013) bi moralo temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja v skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (4). |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4 a (novo)

(4a)

Oblikovanje in izvajanje okvirnega programa (2012–2013) bi moralo temeljiti na načelih enostavnosti, stabilnosti, preglednosti, pravne varnosti, doslednosti, odličnosti in zaupanja v skladu s priporočili Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (4).

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Izboljšanje jedrske varnosti in, če je ustrezno, varnostne vidike bi bilo glede na morebitni čezmejni učinek jedrskih nesreč treba obravnavati prednostno. |
| --- | --- |

(5a)

Izboljšanje jedrske varnosti in, če je ustrezno, varnostne vidike bi bilo glede na morebitni čezmejni učinek jedrskih nesreč treba obravnavati prednostno.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Cilj evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo (ESNII) je med letoma 2035 in 2040 vzpostaviti hitre nevtronske reaktorje četrte generacije z zaprtim gorivnim ciklusom. Pobuda sledi trem smernicam tehnološkega razvoja in zajema štiri večje projekte: prototipni reaktor ASTRID (hlajen z natrijem), poskusni model ALLEGRO (hlajen s plinom), predstavitveni reaktor ALFRED (hlajen s svincem) in podporno infrastrukturo za to zadnjo tehnologijo, napravo za obsevanje s hitrimi nevtroni MYRRHA (hlajeno s svincem-bizmutom). |
| --- | --- |

(6a)

Cilj evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo (ESNII) je med letoma 2035 in 2040 vzpostaviti hitre nevtronske reaktorje četrte generacije z zaprtim gorivnim ciklusom. Pobuda sledi trem smernicam tehnološkega razvoja in zajema štiri večje projekte: prototipni reaktor ASTRID (hlajen z natrijem), poskusni model ALLEGRO (hlajen s plinom), predstavitveni reaktor ALFRED (hlajen s svincem) in podporno infrastrukturo za to zadnjo tehnologijo, napravo za obsevanje s hitrimi nevtroni MYRRHA (hlajeno s svincem-bizmutom).

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 b (novo)

| (6b) | V okviru sedmega okvirnega programa Euratom so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje na področju jedrske znanosti in tehnologije (2007 do 2011). Te so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (IGDTP) in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost (MELODI). Pobudi SNETP in IGDTP ustrezata ciljem načrta SET. |
| --- | --- |

(6b)

V okviru sedmega okvirnega programa Euratom so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje na področju jedrske znanosti in tehnologije (2007 do 2011). Te so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (IGDTP) in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost (MELODI). Pobudi SNETP in IGDTP ustrezata ciljem načrta SET.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 c (novo)

| (6c) | Ob upoštevanju nesreče v jedrski elektrarni v Fukušimi na Japonskem, do katere je prišlo zaradi potresa in cunamija 11. marca 2011, so za to, da bi državljane Unije prepričali, da varnost jedrskih objektov v Uniji še vedno izpolnjuje najstrožje mednarodne standarde, potrebna dodatna raziskovalna prizadevanja na področju varnosti jedrske fisije. Za ta dodatna prizadevanja je treba za jedrsko fisijo dodeliti več proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(6c)

Ob upoštevanju nesreče v jedrski elektrarni v Fukušimi na Japonskem, do katere je prišlo zaradi potresa in cunamija 11. marca 2011, so za to, da bi državljane Unije prepričali, da varnost jedrskih objektov v Uniji še vedno izpolnjuje najstrožje mednarodne standarde, potrebna dodatna raziskovalna prizadevanja na področju varnosti jedrske fisije. Za ta dodatna prizadevanja je treba za jedrsko fisijo dodeliti več proračunskih sredstev.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Sporazum o dodatnem financiranju projekta ITER izključno s prenosi neporabljenih razlik iz večletnega finančnega okvira za leto 2011 in brez prerazporeditev sredstev iz sedmega okvirnega programa EU za raziskave (2007-2013) v okvirni program (2012-2013) bi omogočil hitro sprejetje raziskovalnega programa v letu 2011. |
| --- | --- |

(9a)

Sporazum o dodatnem financiranju projekta ITER izključno s prenosi neporabljenih razlik iz večletnega finančnega okvira za leto 2011 in brez prerazporeditev sredstev iz sedmega okvirnega programa EU za raziskave (2007-2013) v okvirni program (2012-2013) bi omogočil hitro sprejetje raziskovalnega programa v letu 2011.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11

| (11) | Svet v svojih sklepih o potrebi po strokovnem znanju na področju jedrske energije, ki jih je sprejel na zasedanju 1. in 2. decembra 2008, priznava, da je v Skupnosti treba ohraniti visoko raven usposabljanja na področju jedrske energije. |
| --- | --- |

(11)

Svet v svojih sklepih o potrebi po strokovnem znanju na področju jedrske energije, ki jih je sprejel na zasedanju 1. in 2. decembra 2008, priznava, da je v Skupnosti treba ohraniti visoko raven usposabljanja na področju jedrske energije.

| (11) | Svet v svojih sklepih o potrebi po strokovnem znanju na področju jedrske energije, ki jih je sprejel na zasedanju 1. in 2. decembra 2008, priznava, da je v Skupnosti treba ohraniti visoko raven usposabljanja
  in ustrezne delovne pogoje
  na področju jedrske energije. |
| --- | --- |

(11)

Svet v svojih sklepih o potrebi po strokovnem znanju na področju jedrske energije, ki jih je sprejel na zasedanju 1. in 2. decembra 2008, priznava, da je v Skupnosti treba ohraniti visoko raven usposabljanja
  in ustrezne delovne pogoje
  na področju jedrske energije.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Komisija, Evropski svet, Svet in države članice začenjajo postopek za spremembo Pogodbe Euratom, s katero bodo okrepljene določbe te pogodbe o pravicah Evropskega parlamenta do informacij in njegovih pravicah sozakonodajalca pri zadevah v zvezi z raziskavami Euratom in varstvom okolja, da se, med drugim, olajšajo prihodnji proračunski postopki. |
| --- | --- |

(14a)

Komisija, Evropski svet, Svet in države članice začenjajo postopek za spremembo Pogodbe Euratom, s katero bodo okrepljene določbe te pogodbe o pravicah Evropskega parlamenta do informacij in njegovih pravicah sozakonodajalca pri zadevah v zvezi z raziskavami Euratom in varstvom okolja, da se, med drugim, olajšajo prihodnji proračunski postopki.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 16

| (16) | Ta sklep mora določiti finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa (2012–2013), ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. |
| --- | --- |

(16)

Ta sklep mora določiti finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa (2012–2013), ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju.

| (16) | Ta sklep mora določiti finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa (2012–2013), ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
  (medinstitucionalni sporazum)
  .
  Za vključitev okvirnega programa (2012–2013) v večletni finančni okvir za leti 2012 in 2013 bo slednjega treba spremeniti tako, da se zviša zgornja meja razdelka 1a. Če za prenos v leti 2012 in 2013 niso na voljo nobene druge razlike iz večletnega finančnega okvira za leto 2011, bi bilo treba, kakor je določeno v točki 27 medinstitucionalnega sporazuma, uporabiti instrument prilagodljivosti. |
| --- | --- |

(16)

Ta sklep mora določiti finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa (2012–2013), ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
  (medinstitucionalni sporazum)
  .
  Za vključitev okvirnega programa (2012–2013) v večletni finančni okvir za leti 2012 in 2013 bo slednjega treba spremeniti tako, da se zviša zgornja meja razdelka 1a. Če za prenos v leti 2012 in 2013 niso na voljo nobene druge razlike iz večletnega finančnega okvira za leto 2011, bi bilo treba, kakor je določeno v točki 27 medinstitucionalnega sporazuma, uporabiti instrument prilagodljivosti.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Pri večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 bi bilo treba finančne vire, dodeljene projektu ITER, določiti za celotno programsko obdobje, tako da se bodo morale vse prekoračitve stroškov, ki presegajo delež EU v višini 6 600 000 000 EUR za obdobje gradnje reaktorja ITER, ki naj bi bila po sedanjih načrtih zaključena leta 2020, financirati iz virov zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira („namenska vezava sredstev“). |
| --- | --- |

(16a)

Pri večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 bi bilo treba finančne vire, dodeljene projektu ITER, določiti za celotno programsko obdobje, tako da se bodo morale vse prekoračitve stroškov, ki presegajo delež EU v višini 6 600 000 000 EUR za obdobje gradnje reaktorja ITER, ki naj bi bila po sedanjih načrtih zaključena leta 2020, financirati iz virov zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira („namenska vezava sredstev“).

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 18

| (18) | Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje. |
| --- | --- |

(18)

Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.

| (18) | Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi
  torej po eni strani
  sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.
  Po drugi strani to pomeni tudi, da bi morali mednarodni partnerji, še zlasti kar zadeva projekt ITER, v celoti spoštovati svoje finančne obveznosti. |
| --- | --- |

(18)

Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi
  torej po eni strani
  sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.
  Po drugi strani to pomeni tudi, da bi morali mednarodni partnerji, še zlasti kar zadeva projekt ITER, v celoti spoštovati svoje finančne obveznosti.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1

1.   Okvirni program (2012–2013), ki temelji na Evropskem raziskovalnem prostoru, sledi splošnim ciljem, določenim v členu 1 in členu 2(a) Pogodbe ter istočasno prispeva k oblikovanju Unije znanja.

1.   Okvirni program (2012–2013), ki temelji na Evropskem raziskovalnem prostoru, sledi splošnim ciljem, določenim v členu 1 in členu 2(a) Pogodbe
  , namenja poseben poudarek jedrski varnosti in zaščiti ter zaščiti pred sevanjem
  ter istočasno prispeva k oblikovanju Unije inovacij.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Okvirni program (2012-2013) prispeva k izvajanju načrta SET. Ukrepi iz programa bi morali upoštevati agendo strateškega raziskovanja iz treh obstoječih evropskih tehnoloških platform za jedrsko energijo: SNETP, IGDTP in MELODI.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

Največji znesek za izvajanje okvirnega programa (2012–2013) je
  2 560 270 000
  EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način (v EUR):

Največji znesek za izvajanje okvirnega programa (2012–2013) je
  2 100 270 000
  EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način (v EUR):

Sprememba 30

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a – alinea 1

| — | raziskave fuzijske energije
  2 208 809 000
  ; |
| --- | --- |

—

raziskave fuzijske energije
  2 208 809 000
  ;

| — | raziskave fuzijske energije
  1 748 809 000
  ;
  ta znesek vključuje sredstva, potrebna za nadaljevanje programa JET v Culhamu; |
| --- | --- |

—

raziskave fuzijske energije
  1 748 809 000
  ;
  ta znesek vključuje sredstva, potrebna za nadaljevanje programa JET v Culhamu;

Sprememba 16

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a – alinea 2

| — | jedrska fisija in zaščita pred sevanjem 118 245 000; |
| --- | --- |

—

jedrska fisija in zaščita pred sevanjem 118 245 000;

| — | jedrska fisija
  , zlasti varnost, izboljšanje ravnanja z jedrskimi odpadki
  in zaščita pred sevanjem 118 245 000; |
| --- | --- |

—

jedrska fisija
  , zlasti varnost, izboljšanje ravnanja z jedrskimi odpadki
  in zaščita pred sevanjem 118 245 000;

Sprememba 17

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka b – alinea 1

| — | jedrske dejavnosti JRC 233 216 000. |
| --- | --- |

—

jedrske dejavnosti JRC 233 216 000.

| — | jedrske dejavnosti JRC
  , povezane z jedrsko varnostjo, varstvom okolja in razgradnjo,
  233 216 000 |
| --- | --- |

—

jedrske dejavnosti JRC
  , povezane z jedrsko varnostjo, varstvom okolja in razgradnjo,
  233 216 000

Sprememba 18

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Posebno pozornost se nameni razvoju pogodbenih dogovorov, ki zmanjšujejo tveganje neizpolnitve obveznosti kakor tudi prerazporeditev tveganj in stroškov skozi čas.

Sprememba 19

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Posebno pozornost se nameni pobudam, ki dopolnjujejo osrednje jedrske raziskave, zlasti v zvezi z vlaganji v človeški kapital in ustrezne delovne pogoje ter ukrepe za obvladovanje tveganja pomanjkanja usposobljene delovne sile v prihodnjih letih.

Sprememba 20

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Države članice in Komisija pripravijo pregled poklicnih kvalifikacij, izobraževanj in veščin na jedrskem področju v Uniji, ki celovito predstavlja sedanjo situacijo ter omogoča opredelitev in izvajanje ustreznih rešitev.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Priloga I – del I.A. – oddelek 3 – točka 2

Izkoriščanje Skupnega evropskega torusa (JET) in drugih naprav za magnetne konfinacije, ki so pomembne za projekt ITER, bo potekalo na podlagi usmerjenega fizikalnega in tehnološkega programa. Program bo ocenil posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje.

Izkoriščanje Skupnega evropskega torusa (JET) in drugih naprav za magnetne konfinacije
  (vključno z morebitnimi novimi preskusi, ki naj bi se izvajali in potekali hkrati s projektom ITER)
  , ki so pomembne za projekt ITER, bo potekalo na podlagi usmerjenega fizikalnega in tehnološkega programa. Program bo ocenil posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje.

Sprememba 22

Predlog sklepa

Priloga I – del I.B. – oddelek 1 – Cilj

Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejše, z vidika virov učinkovitejše in stroškovno učinkovite jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejše, z vidika virov učinkovitejše in stroškovno učinkovite jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.
  Pri razgradnji zastarelih sistemov je treba posebno pozornost nameniti dolgoživim jedrskim odpadkom.

Sprememba 23

Predlog sklepa

Priloga I – del I.B. – oddelek 3 – točka 5

Podpora ohranitvi in
  nadaljnjemu
  raziskovanju
  znanstvene pristojnosti in človeških kapacitet z namenom zagotavljanja dolgoročne razpoložljivosti ustrezno usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in zaposlenih na jedrskem področju.

Nadaljnja
  podpora ohranitvi in raziskovanju
  usposabljanja strokovnega osebja, kar je potrebno za ohranitev jedrske neodvisnosti Unije ter za konstantno zagotavljanje in izboljševanje ravni jedrske varnosti
  .
  V Uniji je nujno treba zadržati strokovno znanje s področja jedrske energije, kar zadeva zaščito pred sevanjem in razgradnjo jedrskih naprav, med drugim v zvezi z razgradnjo in ravnanjem z dolgoživimi odpadki, saj bo jedrska energija igrala ključno vlogo v mešanici energetskih virov.

Sprememba 24

Predlog sklepa

Priloga I – del II – oddelek 2 – odstavek 2

Za izpolnitev tega cilja je jasno treba razvijati znanje, spretnosti in sposobnosti za zagotovitev ustreznega, vrhunsko usposobljenega, neodvisnega in zanesljivega strokovnega znanja, ki bo podprlo izvajanje politik Unije na področjih
  varnosti jedrskih reaktorjev in gorivnega ciklusa
  ter zaščitnih ukrepov in varnosti na področju jedrske energije.
  Podpora politiki Unije, usmerjena k uporabnikom, kot je poudarjena v
  poslanstvu JRC, bo dopolnjena s proaktivno vlogo znotraj Evropskega raziskovalnega prostora pri izvajanju visokokakovostnih raziskovalnih dejavnosti v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi organi ter pri razvijanju omrežij z javnimi in zasebnimi ustanovami v državah članicah.

Za izpolnitev tega cilja je jasno treba razvijati znanje, spretnosti in sposobnosti za zagotovitev ustreznega, vrhunsko usposobljenega, neodvisnega in zanesljivega strokovnega znanja, ki bo podprlo izvajanje politik Unije na področjih ter zaščitnih ukrepov in varnosti na področju jedrske energije. Poslanstvo JRC bo dopolnjeno s proaktivno vlogo znotraj Evropskega raziskovalnega prostora pri izvajanju visokokakovostnih raziskovalnih dejavnosti v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi organi ter pri razvijanju omrežij z javnimi in zasebnimi ustanovami v državah članicah.
  Okrepila se bo njegova vloga razširjevalca informacij javnosti.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Priloga I – del II – oddelek 3 – točka 3

| 3. | Jedrska varnost, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko. |
| --- | --- |

3.

Jedrska varnost, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko.

| 3. | Jedrska varnost, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko.
  Potrebno je uporabiti najboljše instrumente nadzora nad vsemi civilnimi jedrskimi dejavnostmi, med njimi nad prevozom ali hrambo radioaktivnega materiala. |
| --- | --- |

3.

Jedrska varnost, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko.
  Potrebno je uporabiti najboljše instrumente nadzora nad vsemi civilnimi jedrskimi dejavnostmi, med njimi nad prevozom ali hrambo radioaktivnega materiala.

Sprememba 28

Predlog sklepa

Priloga II – uvod – odstavek 1 a (novo)

Upravljanje evropskih sredstev za raziskave bi moralo bolj temeljiti na zaupanju do sodelujočih in dopustiti večjo stopnjo tveganja v zvezi z njimi na vseh stopnjah projektov, obenem pa zagotavljati odgovornost, s prožnimi pravili Unije, da se, kadar je to mogoče, izboljša usklajenost z različnimi veljavnimi nacionalnimi predpisi in uveljavljenimi računovodskimi praksami;

Sprememba 29

Predlog sklepa

Priloga II – uvod – odstavek 1 b (novo)

Uravnotežiti je treba zaupanje in nadzor – sprejemanje tveganj in nevarnosti, ki jih tveganje prinaša – pri zagotavljanju dobrega finančnega upravljanja sredstev Unije za raziskave.

Sprememba 26

Predlog sklepa

Priloga II – točka 2 – točka a – točka 1

Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, da bi razvili novo znanje in tehnologijo, izdelke ali skupne vire za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja lahko projekti vključujejo različne raziskovalne dejavnosti, od majhnih ali srednje velikih do obsežnih integriranih projektov, pri katerih je treba zbrati znatno količino virov. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.

Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, da bi razvili novo znanje in tehnologijo, izdelke ali skupne vire za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja lahko projekti vključujejo različne raziskovalne dejavnosti, od majhnih ali srednje velikih do obsežnih integriranih projektov, pri katerih je treba zbrati znatno količino virov. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.
  V osnutek delovnega programa bodo vključene dejavnosti za standardizacijo.

Sprememba 27

Predlog sklepa

Priloga II – točka 2 – točka a – točka 3

Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju usklajevalnih ali podpornih raziskovalnih dejavnosti (povezovanje v mreže, izmenjave, nadnacionalni dostop do raziskovalnih infrastruktur, študije, konference, prispevki med izgradnjo nove infrastrukture itd.) ali spodbujanju razvoja človeških virov (npr. povezovanje v mreže in vzpostavljanje programov usposabljanja). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov.

Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju usklajevalnih ali podpornih raziskovalnih dejavnosti (povezovanje v mreže, izmenjave, nadnacionalni dostop do raziskovalnih infrastruktur, študije,
  sodelovanje v organih za standardizacijo,
  konference, prispevki med izgradnjo nove infrastrukture itd.) ali spodbujanju razvoja človeških virov (npr. povezovanje v mreže in vzpostavljanje programov usposabljanja). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov.

---

(1)  KOM(2011)0226.

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(3)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(4)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0401.

---