# Euroopa Liidu C 198/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.198.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 198 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide10. juuli 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.198.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 198

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide10. juuli 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Täiskogu 489. istungjärk 17. ja 18. aprillil 2013 |
| 2013/C 198/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Taastuvate energiaallikate laiemast ja katkendlikust kasutamisest tulenevad majanduslikud mõjud elektrivarustussüsteemidele (ettevalmistav arvamus) | 1 |
| 2013/C 198/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtne Euroopa taevas II+ (ettevalmistav arvamus) | 9 |
| 2013/C 198/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Majanduskasvu ergutavad tehnilised tekstiilid (omaalgatuslik arvamus) | 14 |
| 2013/C 198/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi Arktika-poliitika uutele globaalsetele väljakutsetele vastamiseks selles piirkonnas – kodanikuühiskonna seisukoht | 26 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 489. istungjärk 17. ja 18. aprillil 2013

2013/C 198/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Taastuvate energiaallikate laiemast ja katkendlikust kasutamisest tulenevad majanduslikud mõjud elektrivarustussüsteemidele (ettevalmistav arvamus)

1

2013/C 198/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtne Euroopa taevas II+ (ettevalmistav arvamus)

9

2013/C 198/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Majanduskasvu ergutavad tehnilised tekstiilid (omaalgatuslik arvamus)

14

2013/C 198/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi Arktika-poliitika uutele globaalsetele väljakutsetele vastamiseks selles piirkonnas – kodanikuühiskonna seisukoht

26

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | Täiskogu 489. istungjärk 17. ja 18. aprillil 2013 |
| 2013/C 198/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseksCOM(2012) 722 final | 34 |
| 2013/C 198/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaksCOM(2012) 537 final | 39 |
| 2013/C 198/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegiaCOM(2012) 433 final | 45 |
| 2013/C 198/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi lennundusalane välispoliitika – tulevikuprobleemide lahendamineCOM(2012) 556 final | 51 |
| 2013/C 198/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohtaCOM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD) | 56 |
| 2013/C 198/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega asutatakse Euroopa GNSSi AgentuurCOM(2013) 40 final – 2013/0022 (COD) | 67 |
| 2013/C 198/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseksCOM(2013) 09 final – 2013/0007 (COD) | 71 |
| 2013/C 198/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohtaCOM(2012) 776 final – 2012/0361 (COD) | 73 |
| 2013/C 198/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamistCOM(2013)102 final – 2013/0062 COD | 77 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 489. istungjärk 17. ja 18. aprillil 2013

2013/C 198/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseksCOM(2012) 722 final

COM(2012) 722 final

34

2013/C 198/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaksCOM(2012) 537 final

COM(2012) 537 final

39

2013/C 198/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegiaCOM(2012) 433 final

COM(2012) 433 final

45

2013/C 198/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi lennundusalane välispoliitika – tulevikuprobleemide lahendamineCOM(2012) 556 final

COM(2012) 556 final

51

2013/C 198/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohtaCOM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD)

COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD)

56

2013/C 198/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega asutatakse Euroopa GNSSi AgentuurCOM(2013) 40 final – 2013/0022 (COD)

COM(2013) 40 final – 2013/0022 (COD)

67

2013/C 198/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseksCOM(2013) 09 final – 2013/0007 (COD)

COM(2013) 09 final – 2013/0007 (COD)

71

2013/C 198/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohtaCOM(2012) 776 final – 2012/0361 (COD)

COM(2012) 776 final – 2012/0361 (COD)

73

2013/C 198/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamistCOM(2013)102 final – 2013/0062 COD

COM(2013)102 final – 2013/0062 COD

77

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 489. istungjärk 17. ja 18. aprillil 2013

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Taastuvate energiaallikate laiemast ja katkendlikust kasutamisest tulenevad majanduslikud mõjud elektrivarustussüsteemidele” (ettevalmistav arvamus)

2013/C 198/01

Raportöör: Gerd WOLF

7. detsembril 2012 otsustas Euroopa Liidu tulevane eesistujariik Iirimaa vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Taastuvate energiaallikate laiemast ja katkendlikust kasutamisest tulenevad majanduslikud mõjud elektrivarustussüsteemidele”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 3. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013. aastal (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 147, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

1.   Kommenteeritud kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on avaldanud oma varasemates arvamustes ja nn 20-20-20 paketi ettevalmistamisel tugevat toetust taastuvatele energiaallikatele. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on avaldanud oma varasemates arvamustes ja nn 20-20-20 paketi ettevalmistamisel tugevat toetust taastuvatele energiaallikatele.

| 1.2 | Taastuvate energiaallikate edendamisega ELi tasandil tahetakse vähendada energiaga seotud CO2-heitkoguseid (andes panuse Euroopa kliimakaitsemeetmetesse) ja energiaalast impordisõltuvust (parandades vastutuskindlust). |
| --- | --- |

1.2

Taastuvate energiaallikate edendamisega ELi tasandil tahetakse vähendada energiaga seotud CO2-heitkoguseid (andes panuse Euroopa kliimakaitsemeetmetesse) ja energiaalast impordisõltuvust (parandades vastutuskindlust).

| 1.3 | Katkendliku taastuvenergia järjest suurem osakaal on esile kutsunud ägedaid vaidlusi selle protsessi tehniliste ja majanduslike mõjude üle. ELi eesistujariigi Iirimaa taotlusel püüab komitee käesolevas arvamuses tuua antud teemasse rohkem selgust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

1.3

Katkendliku taastuvenergia järjest suurem osakaal on esile kutsunud ägedaid vaidlusi selle protsessi tehniliste ja majanduslike mõjude üle. ELi eesistujariigi Iirimaa taotlusel püüab komitee käesolevas arvamuses tuua antud teemasse rohkem selgust ja läbipaistvust.

| 1.4 | Kui energiaallikate osakaal jaotuses on saavutanud teatud ulatuse, nõuavad katkendliku taastuvenergia allikad energiasüsteemis täiendavate komponentide – võrgulaienduste, salvestamise ja paindliku tarbimise seadeldiste ja reservvõimsuste – kasutamist. Seetõttu soovitab komitee neid elemente kindlasti arendada ja paigaldada. |
| --- | --- |

1.4

Kui energiaallikate osakaal jaotuses on saavutanud teatud ulatuse, nõuavad katkendliku taastuvenergia allikad energiasüsteemis täiendavate komponentide – võrgulaienduste, salvestamise ja paindliku tarbimise seadeldiste ja reservvõimsuste – kasutamist. Seetõttu soovitab komitee neid elemente kindlasti arendada ja paigaldada.

| 1.5 | Kui neid võimalusi veel ei ole, siis ei saa aeg-ajalt energiatoodangut kasutada või on võrgud ja kontrollsüsteemid aeg-ajalt üle koormatud. Tagajärjeks võib olla paigaldatud rajatiste ebatõhus kasutamine, samuti ohud energiavarustuse kindlusele ja elujõulisele Euroopa energiaturule. |
| --- | --- |

1.5

Kui neid võimalusi veel ei ole, siis ei saa aeg-ajalt energiatoodangut kasutada või on võrgud ja kontrollsüsteemid aeg-ajalt üle koormatud. Tagajärjeks võib olla paigaldatud rajatiste ebatõhus kasutamine, samuti ohud energiavarustuse kindlusele ja elujõulisele Euroopa energiaturule.

| 1.6 | Taastuvenergia võrkujuhtimise eeskirjad tuleb seetõttu hoolikalt (ümber) määratleda, et luua pidev varustuskindlus ja tagada, et taastuvenergia tootmine suudaks täita nõudlust. |
| --- | --- |

1.6

Taastuvenergia võrkujuhtimise eeskirjad tuleb seetõttu hoolikalt (ümber) määratleda, et luua pidev varustuskindlus ja tagada, et taastuvenergia tootmine suudaks täita nõudlust.

| 1.7 | Katkendliku taastuvenergia tootmisvõimsuste laiendamine nõuab seega märkimisväärseid investeeringuid, et terviksüsteemi puuduvaid komponente arendada ja käitada. Eelkõige kujutab endast väljakutset, võimalust ja absoluutselt vajadust piisavate salvestusvõimsuste arendamine ja paigaldamine. |
| --- | --- |

1.7

Katkendliku taastuvenergia tootmisvõimsuste laiendamine nõuab seega märkimisväärseid investeeringuid, et terviksüsteemi puuduvaid komponente arendada ja käitada. Eelkõige kujutab endast väljakutset, võimalust ja absoluutselt vajadust piisavate salvestusvõimsuste arendamine ja paigaldamine.

| 1.8 | Selle tulemusel võib katkendliku taastuvenergia tehnoloogiate suurem kasutamine viia elektrienergia hinna olulise tõusuni, mis tarbijate jaoks teeks elektri märkimisväärselt kallimaks. |
| --- | --- |

1.8

Selle tulemusel võib katkendliku taastuvenergia tehnoloogiate suurem kasutamine viia elektrienergia hinna olulise tõusuni, mis tarbijate jaoks teeks elektri märkimisväärselt kallimaks.

| 1.9 | Säästev energiasüsteem, mis hõlmab suures osas taastuvenergiat, kuid loob lisakulusid, on võrrelduna praeguse fossiilkütustel põhineva energiasüsteemiga ainuke pikaajaline lahendus energiamajanduse tulevikus. Tuleb samuti märkida, et kulude tõus on vältimatu, tuleneb kokkuleppest hõlmata väliskulusid ja lõpetada toetused fossiilkütuste põhisele energiale. |
| --- | --- |

1.9

Säästev energiasüsteem, mis hõlmab suures osas taastuvenergiat, kuid loob lisakulusid, on võrrelduna praeguse fossiilkütustel põhineva energiasüsteemiga ainuke pikaajaline lahendus energiamajanduse tulevikus. Tuleb samuti märkida, et kulude tõus on vältimatu, tuleneb kokkuleppest hõlmata väliskulusid ja lõpetada toetused fossiilkütuste põhisele energiale.

| 1.10 | Seetõttu soovitab komitee komisjonil tellida põhjalik rahvamajanduslik uuring käesoleva arvamuse etemal, milles lahtised küsimused leiaksid kvantitatiivset käsitlemist. |
| --- | --- |

1.10

Seetõttu soovitab komitee komisjonil tellida põhjalik rahvamajanduslik uuring käesoleva arvamuse etemal, milles lahtised küsimused leiaksid kvantitatiivset käsitlemist.

| 1.11 | Kulude suurenemise teised majanduslikud tagajärjed oleksid i) Euroopa tööstuse konkurentsivõime võimalik kahjustamine ja ii) suurem koormus eelkõige sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele. |
| --- | --- |

1.11

Kulude suurenemise teised majanduslikud tagajärjed oleksid i) Euroopa tööstuse konkurentsivõime võimalik kahjustamine ja ii) suurem koormus eelkõige sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele.

| 1.12 | Järelikult tekib oht, et veelgi rohkem tootmisüksusi viiakse EList välja riikidesse, kus energia on odavam. See mitte ainult ei takista võitlust kliimamuutuste vastu (süsinikdioksiidi leke), vaid õõnestaks ka Euroopa majandust ja heaolu. |
| --- | --- |

1.12

Järelikult tekib oht, et veelgi rohkem tootmisüksusi viiakse EList välja riikidesse, kus energia on odavam. See mitte ainult ei takista võitlust kliimamuutuste vastu (süsinikdioksiidi leke), vaid õõnestaks ka Euroopa majandust ja heaolu.

| 1.13 | Kuna Euroopas riigiti erinevatest ebakohastest toetustest ja stiimulitest tulenevalt võivad tekkida täiendavad kulud, siis tuleb kogu kulude teemat, sealhulgas ka alternatiivseid energiastrateegiaid, avalikult ja läbipaistvalt arutada, sealhulgas ka eri energiasüsteemide väliskulude ja nendevahelise vastastikuse sõltuvuse küsimust. |
| --- | --- |

1.13

Kuna Euroopas riigiti erinevatest ebakohastest toetustest ja stiimulitest tulenevalt võivad tekkida täiendavad kulud, siis tuleb kogu kulude teemat, sealhulgas ka alternatiivseid energiastrateegiaid, avalikult ja läbipaistvalt arutada, sealhulgas ka eri energiasüsteemide väliskulude ja nendevahelise vastastikuse sõltuvuse küsimust.

| 1.14 | Seega oleks vaja ühtset Euroopa energiapoliitikat ja energia siseturgu. See võiks olla aluseks kindlale õigusraamistikule, mis äratab usaldust ja võimaldab investeeringuid energiasse ja üleeuroopalisi süsteeme – mille põhiline eesmärk on ehitada üles Euroopa energiaühendus. |
| --- | --- |

1.14

Seega oleks vaja ühtset Euroopa energiapoliitikat ja energia siseturgu. See võiks olla aluseks kindlale õigusraamistikule, mis äratab usaldust ja võimaldab investeeringuid energiasse ja üleeuroopalisi süsteeme – mille põhiline eesmärk on ehitada üles Euroopa energiaühendus.

| 1.15 | On vaja tõhusat ja turupõhisemat toetusvahendit, millel oleksid keskkonnaalased, sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid, mis kajastaks võimalikke väliskulusid ja mis hõlmaks tervet Euroopa Liitu, et taastuvenergia tehnoloogiad saaksid konkureerida vabadel turgudel. |
| --- | --- |

1.15

On vaja tõhusat ja turupõhisemat toetusvahendit, millel oleksid keskkonnaalased, sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid, mis kajastaks võimalikke väliskulusid ja mis hõlmaks tervet Euroopa Liitu, et taastuvenergia tehnoloogiad saaksid konkureerida vabadel turgudel.

| 1.16 | Selleks võiks kasutada sobivat CO2-heite maksustamist. Komitee soovitab komisjonil koostöös liikmesriikidega töötada välja vastavad poliitilised algatused sedalaadi toetusvahendi jaoks. Siis võiks ära kaotada kõik muud vahendid, millega toetatakse eri allikatest toodetud energia turulepääsu. |
| --- | --- |

1.16

Selleks võiks kasutada sobivat CO2-heite maksustamist. Komitee soovitab komisjonil koostöös liikmesriikidega töötada välja vastavad poliitilised algatused sedalaadi toetusvahendi jaoks. Siis võiks ära kaotada kõik muud vahendid, millega toetatakse eri allikatest toodetud energia turulepääsu.

| 1.17 | Kliimaprobleemide ja rahvusvahelise majandusliku integratsiooni globaalne iseloom nõuab suuremat keskendumist rahvusvahelisele majanduslikule olukorrale ja CO2 heitkogustele maailmas. Seega on määrav tähtsus ülemaailmsetel kliimakaitsekokkulepetel. |
| --- | --- |

1.17

Kliimaprobleemide ja rahvusvahelise majandusliku integratsiooni globaalne iseloom nõuab suuremat keskendumist rahvusvahelisele majanduslikule olukorrale ja CO2 heitkogustele maailmas. Seega on määrav tähtsus ülemaailmsetel kliimakaitsekokkulepetel.

| 1.18 | Edasise menetluse oluline element võiks olla üleeuroopalise avaliku dialoogi – Euroopa energiadialoogi – algatamine energiaküsimuste üle, nagu pakuti välja hiljuti komitee poolt vastu võetud arvamuses, mille Euroopa Komisjon heaks kiitis. Oleks vaja teostada uurimus „Energia tegevuskava aastani 2050” mõju kohta ELi majandusele ja selle ülemaailmsele konkurentsivõimele, enne kui langetatakse pikaajaliste mõjudega lõplikud otsused. |
| --- | --- |

1.18

Edasise menetluse oluline element võiks olla üleeuroopalise avaliku dialoogi – Euroopa energiadialoogi – algatamine energiaküsimuste üle, nagu pakuti välja hiljuti komitee poolt vastu võetud arvamuses, mille Euroopa Komisjon heaks kiitis. Oleks vaja teostada uurimus „Energia tegevuskava aastani 2050” mõju kohta ELi majandusele ja selle ülemaailmsele konkurentsivõimele, enne kui langetatakse pikaajaliste mõjudega lõplikud otsused.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komitee tervitab eesistujariigi Iirimaa taotlust, mis käsitleb tõsist probleemi – probleemi, mis tuleb lahendada, kui tahetakse saavutada „Energia tegevuskava aastani 2050” eesmärgid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on avaldanud oma varasemates arvamustes ja nn 20-20-20 paketi ettevalmistamisel tugevat toetust taastuvatele energiaallikatele. |
| --- | --- |

2.1

Komitee tervitab eesistujariigi Iirimaa taotlust, mis käsitleb tõsist probleemi – probleemi, mis tuleb lahendada, kui tahetakse saavutada „Energia tegevuskava aastani 2050” eesmärgid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on avaldanud oma varasemates arvamustes ja nn 20-20-20 paketi ettevalmistamisel tugevat toetust taastuvatele energiaallikatele.

| 2.2 | Peale selle käsitles komitee käesoleva arvamuse teemaga seotud küsimusi hiljuti arvamuses „Taastuvenergia, Euroopa energiaturu oluline osaline (CESE 1880/2012). Komitee leidis seal, et on vaja rohkem ehitada välja rajatisi taastuvenergia allikate elektrienergiaks muundamiseks, seda siiski tasakaalustatud energiaallikate jaotuse raames. Komitee soovitas rohkem keskenduda majanduslikele ja sotsiaalsetele aspektidele ja kulude tõusu piirata, eelkõige CO2 hinna abil, mis peaks olema süsiniku mõistliku hinna ainus kasutatav toetusvahend. Käesolevas arvamuses järgitakse samu hoiakuid. |
| --- | --- |

2.2

Peale selle käsitles komitee käesoleva arvamuse teemaga seotud küsimusi hiljuti arvamuses „Taastuvenergia, Euroopa energiaturu oluline osaline (CESE 1880/2012). Komitee leidis seal, et on vaja rohkem ehitada välja rajatisi taastuvenergia allikate elektrienergiaks muundamiseks, seda siiski tasakaalustatud energiaallikate jaotuse raames. Komitee soovitas rohkem keskenduda majanduslikele ja sotsiaalsetele aspektidele ja kulude tõusu piirata, eelkõige CO2 hinna abil, mis peaks olema süsiniku mõistliku hinna ainus kasutatav toetusvahend. Käesolevas arvamuses järgitakse samu hoiakuid.

| 2.3 | Seoses käesoleva arvamuse konteksti ja lähtepunktidega tuleks märkida, et:






  — | Siiani on maailmas ebaõnnestunud katsed globaalsete CO2 heitkoguste suurenemist takistada (Dieter Helm, The Carbon Crunch, Yale University Press, 2012); 400 ppm piiri ületavad tasemed ei ole enam kaugel. |
| --- | --- | --- |

2.3

Seoses käesoleva arvamuse konteksti ja lähtepunktidega tuleks märkida, et:

—

Siiani on maailmas ebaõnnestunud katsed globaalsete CO2 heitkoguste suurenemist takistada (Dieter Helm, The Carbon Crunch, Yale University Press, 2012); 400 ppm piiri ületavad tasemed ei ole enam kaugel.

| — | Energia – järjest enam elektrienergia kujul – on tänapäeva ühiskonna elumahl. Pikemal elektrikatkestusel oleksid väga tõsised tagajärjed (Was bei einem Black-Out geschieht, 2011, Studien des Büros für Technikfolgen-Abschätzung beim Deutschen Bundestag (Mis juhtub elektrikatkestuse ajal, Saksamaa Bundestagi tehniliste mõjude hindamise osakonna uurimused). |
| --- | --- |

—

Energia – järjest enam elektrienergia kujul – on tänapäeva ühiskonna elumahl. Pikemal elektrikatkestusel oleksid väga tõsised tagajärjed (Was bei einem Black-Out geschieht, 2011, Studien des Büros für Technikfolgen-Abschätzung beim Deutschen Bundestag (Mis juhtub elektrikatkestuse ajal, Saksamaa Bundestagi tehniliste mõjude hindamise osakonna uurimused).

| — | Sel põhjusel tuleb energiavarustuse kindlusele seada vähemalt sama prioriteetseks kui energiapoliitika teised kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

Sel põhjusel tuleb energiavarustuse kindlusele seada vähemalt sama prioriteetseks kui energiapoliitika teised kriteeriumid.

| — | 2011. aasta veebruaris kinnitas Euroopa Ülemkogu ELi eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega Euroopa panusena kliimakaitsesse. Komisjoni dokumendi „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011) 112 final) kohaselt tähendab see eesmärk kontrollväärtuse vaid 5 %-list vähendamist elektrienergia sektoris. |
| --- | --- |

—

2011. aasta veebruaris kinnitas Euroopa Ülemkogu ELi eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega Euroopa panusena kliimakaitsesse. Komisjoni dokumendi „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011) 112 final) kohaselt tähendab see eesmärk kontrollväärtuse vaid 5 %-list vähendamist elektrienergia sektoris.

| — | Et reaalselt saavutada „Energia tegevuskava aastani 2050” lõppeesmärk, jäädes taastuvenergia direktiivi raamidesse, peavad taastuvad energiaallikad igas liikmesriigis määratletud energiaallikate jaotuses katma selle osa, mis ei ole hõlmatud tuumaelektrijaamade või süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutavate elektrijaamadega. |
| --- | --- |

—

Et reaalselt saavutada „Energia tegevuskava aastani 2050” lõppeesmärk, jäädes taastuvenergia direktiivi raamidesse, peavad taastuvad energiaallikad igas liikmesriigis määratletud energiaallikate jaotuses katma selle osa, mis ei ole hõlmatud tuumaelektrijaamade või süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutavate elektrijaamadega.

| — | Peamine probleem praegusel ajal valdavate taastuvenergia liikidega, nagu tuule- ja päikseenergia, on suured kõikumised energia tootmisel, mis ei võimalda kindlat tootmismahtu (Friedrich Wagner, Features of an electricity supply system based on variable input, Max Planck Institute for Plasma Physics, 2012). See hakkab juba ilmselgeid probleeme tekitama, kutsudes esile avalikke arutelusid ning äratades poliitikute ja meedia tähelepanu. |
| --- | --- |

—

Peamine probleem praegusel ajal valdavate taastuvenergia liikidega, nagu tuule- ja päikseenergia, on suured kõikumised energia tootmisel, mis ei võimalda kindlat tootmismahtu (Friedrich Wagner, Features of an electricity supply system based on variable input, Max Planck Institute for Plasma Physics, 2012). See hakkab juba ilmselgeid probleeme tekitama, kutsudes esile avalikke arutelusid ning äratades poliitikute ja meedia tähelepanu.

3.   Kulude teema

| 3.1 | Energiavarustussüsteemiga seonduv peamine majanduslik probleem on kogu süsteemi – energiatootjatest kuni tarbijateni – arendamise ja käitamise maksumus ja selle mõju majanduslikule suutlikkusele, konkurentsivõimele ja sotsiaalsele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

3.1

Energiavarustussüsteemiga seonduv peamine majanduslik probleem on kogu süsteemi – energiatootjatest kuni tarbijateni – arendamise ja käitamise maksumus ja selle mõju majanduslikule suutlikkusele, konkurentsivõimele ja sotsiaalsele jätkusuutlikkusele.

| 3.2 | Viimaste aastate jooksul on kõigis energiavarustuse sektorites kulud märkimisväärselt tõusnud. See puudutab fossiilseid allikaid nagu nafta ja gaas (mille puhul hinnatõusu võimendavad omakorda maksud ja muud tasud), uusi tuumaelektrijaamu, millel on turvasüsteemidest tulenevalt märkimisväärsed lisakulud, ja eelkõige taastuvenergia allikaid oluliste toetuste ja toetusmehhanismide tõttu, mida nad vajavad turulepääsuks. Peale selle on kogu süsteemis kaudsed kulud, mis tulenevad võrgu arendamisest, energia reguleerimisest, varuvõimsusest, samuti väliskulud, mis energiatehnoloogiate lõikes varieeruvad. |
| --- | --- |

3.2

Viimaste aastate jooksul on kõigis energiavarustuse sektorites kulud märkimisväärselt tõusnud. See puudutab fossiilseid allikaid nagu nafta ja gaas (mille puhul hinnatõusu võimendavad omakorda maksud ja muud tasud), uusi tuumaelektrijaamu, millel on turvasüsteemidest tulenevalt märkimisväärsed lisakulud, ja eelkõige taastuvenergia allikaid oluliste toetuste ja toetusmehhanismide tõttu, mida nad vajavad turulepääsuks. Peale selle on kogu süsteemis kaudsed kulud, mis tulenevad võrgu arendamisest, energia reguleerimisest, varuvõimsusest, samuti väliskulud, mis energiatehnoloogiate lõikes varieeruvad.

| 3.3 | Kuna eri liikmesriikides on kehtestatud erinevad toetused ja/või maksud eri energiakandjatele, on eriti raske ja keerukas luua kogu ELi hõlmavat tervikpilti eri energiakandjatega seotud kuludest. Seda aspekti käsitletakse veelkord peatükis 4. |
| --- | --- |

3.3

Kuna eri liikmesriikides on kehtestatud erinevad toetused ja/või maksud eri energiakandjatele, on eriti raske ja keerukas luua kogu ELi hõlmavat tervikpilti eri energiakandjatega seotud kuludest. Seda aspekti käsitletakse veelkord peatükis 4.

| 3.4 | Käesolevas peatükis arutleme katkendlike taastuvenergia allikate üle, enne kui läheme järgmise peatüki juurde, milles käsitleme võimalikke tulevasi majanduslikke tagajärgi ja soovitame meetmeid. Kuna teiste energiaallikatega seotud kulud võivad samuti olla tõusuteel, kuna praeguseid prognoose fossiilkütuste kasutamise ja tulevikukulude arengu kohta määravad suuresti arutelud kildagaasi ja põlevkiviõli potentsiaali ning märkimisväärse energiahindade erinevuse üle ELi liikmesriikide ja nt USA vahel, ning kuna see võib olla oluline tegur katkendlike taastuvenergia rajatiste laialdasema paigaldamise majandusliku kasu ja riskide vaagimisel, keskendutakse käesolevas peatükis katkendliku taastuvenergia suurema kasutamise eeldatavatele kuludele. |
| --- | --- |

3.4

Käesolevas peatükis arutleme katkendlike taastuvenergia allikate üle, enne kui läheme järgmise peatüki juurde, milles käsitleme võimalikke tulevasi majanduslikke tagajärgi ja soovitame meetmeid. Kuna teiste energiaallikatega seotud kulud võivad samuti olla tõusuteel, kuna praeguseid prognoose fossiilkütuste kasutamise ja tulevikukulude arengu kohta määravad suuresti arutelud kildagaasi ja põlevkiviõli potentsiaali ning märkimisväärse energiahindade erinevuse üle ELi liikmesriikide ja nt USA vahel, ning kuna see võib olla oluline tegur katkendlike taastuvenergia rajatiste laialdasema paigaldamise majandusliku kasu ja riskide vaagimisel, keskendutakse käesolevas peatükis katkendliku taastuvenergia suurema kasutamise eeldatavatele kuludele.

| 3.5 | Sealjuures peab arvestama, et need hinnangud olla vaid esialgsed, kuna ei ole teada ühtegi sõltumatut ja autoriteetset analüüsi, mis pakuks terviklikku energiakulude mudelit, hõlmates mitte ainult kõiki teadaolevaid väliskulusid, vaid tunnistades ka mittekonventsionaalsete fossiilsete kütuste leidmise ja tootmise hiljutiste arengute märkimisväärseid mõjusid. Komisjonil oleks vaja algatada uurimus „Energia tegevuskava aastani 2050” mõju kohta ELi majandusele ja selle ülemaailmsele konkurentsivõimele, enne kui langetatakse pikaajaliste mõjudega lõplikud otsused. Sealjuures tuleb uurida ka taastuvate energiaallikate sotsiaalmajanduslikke kasutegureid. |
| --- | --- |

3.5

Sealjuures peab arvestama, et need hinnangud olla vaid esialgsed, kuna ei ole teada ühtegi sõltumatut ja autoriteetset analüüsi, mis pakuks terviklikku energiakulude mudelit, hõlmates mitte ainult kõiki teadaolevaid väliskulusid, vaid tunnistades ka mittekonventsionaalsete fossiilsete kütuste leidmise ja tootmise hiljutiste arengute märkimisväärseid mõjusid. Komisjonil oleks vaja algatada uurimus „Energia tegevuskava aastani 2050” mõju kohta ELi majandusele ja selle ülemaailmsele konkurentsivõimele, enne kui langetatakse pikaajaliste mõjudega lõplikud otsused. Sealjuures tuleb uurida ka taastuvate energiaallikate sotsiaalmajanduslikke kasutegureid.

| 3.6 | Väliskulud etendavad võtmerolli arutelus eri energiaallikate (eelkõige tuumaenergia) üle. Taastuvenergia tehnoloogiaid võib ka seostada riskide (nt tammi purunemine, mürgised ained) ja väliskuludega (vaja on suurt maa-ala). Nimetatud tegurite ja nende omavahelise sõltuvuse (nt reservelektrijaamad kasutavad fossiilkütuseid) kvantitatiivne analüüs väljub siiski käesoleva arvamuse piiridest, kuid seda tuleks käsitleda edaspidistes aruteludes. |
| --- | --- |

3.6

Väliskulud etendavad võtmerolli arutelus eri energiaallikate (eelkõige tuumaenergia) üle. Taastuvenergia tehnoloogiaid võib ka seostada riskide (nt tammi purunemine, mürgised ained) ja väliskuludega (vaja on suurt maa-ala). Nimetatud tegurite ja nende omavahelise sõltuvuse (nt reservelektrijaamad kasutavad fossiilkütuseid) kvantitatiivne analüüs väljub siiski käesoleva arvamuse piiridest, kuid seda tuleks käsitleda edaspidistes aruteludes.

| 3.7 | Kui katkendlike energiaallikate kasutuselevõtt üha suureneb, siis kasvavad kaudsed süsteemikulud „elektri tootmise rajatise” otsestest kuludest suuremaks. Tootmisrajatiste otsesed kulud on küll vahepeal märkimisväärselt vähenenud, kuid ilma toetusteta ei ole see tootmine veel konkurentsivõimeline ja aitab siiani kaasa suurematele elektriarvetele. Allpool nimetatud täieliku energiavarustuse süsteemi täiendavad kulutegurid muutuvad oluliselt märkimisväärsemaks siiski vaid siis, kui taastuvenergia suhteline osakaal tõuseb. Seda selgitatakse täpsemalt allpool. |
| --- | --- |

3.7

Kui katkendlike energiaallikate kasutuselevõtt üha suureneb, siis kasvavad kaudsed süsteemikulud „elektri tootmise rajatise” otsestest kuludest suuremaks. Tootmisrajatiste otsesed kulud on küll vahepeal märkimisväärselt vähenenud, kuid ilma toetusteta ei ole see tootmine veel konkurentsivõimeline ja aitab siiani kaasa suurematele elektriarvetele. Allpool nimetatud täieliku energiavarustuse süsteemi täiendavad kulutegurid muutuvad oluliselt märkimisväärsemaks siiski vaid siis, kui taastuvenergia suhteline osakaal tõuseb. Seda selgitatakse täpsemalt allpool.

| 3.8 | Katkendlik tootmine: tuule- ja päikseenergiat toodetakse vaid siis, kui tuul puhub ja/või päike paistab. See tähendab, et katkendlike taastuvenergia allikate elektriks muundamiseks kasutatavad rajatised saavutavad maksimaalse tootmisvõimsuse kõigest loetud tundideks aastas – fotoelektriliste elementide puhul on installeeritud võimsuse kasutusaeg umbes 800–1 000 tundi (Saksamaal) ning umbes 1 800–2 200 tundi maismaal toodetava tuuleenergia ja umbes kaks korda rohkem merel toodetud tuuleenergia puhul. Näiteks Saksamaal oli 2011. aastal fotoelektriliste elementide ja tuuleturbiinide energiatoodang vastavalt veidi üle 10 % ja veidi alla 20 % teoreetilisest kogutoodangust aastas, mis oleks saavutatav pideva tootmisvõimsuse juures (allikas: Energie Daten 2011, Bundesministerium für Wirtschaft). Seevastu fossiil- ja tuumaelektrijaamad võivad saavutada palju kõrgemaid tasemeid (80–90 %) aasta keskmisest (st üle 7 000 tunni täisvõimsusel tootmist), mis võimaldab seda potentsiaali kasutada baaskoormusvõimsuseks. |
| --- | --- |

3.8

Katkendlik tootmine: tuule- ja päikseenergiat toodetakse vaid siis, kui tuul puhub ja/või päike paistab. See tähendab, et katkendlike taastuvenergia allikate elektriks muundamiseks kasutatavad rajatised saavutavad maksimaalse tootmisvõimsuse kõigest loetud tundideks aastas – fotoelektriliste elementide puhul on installeeritud võimsuse kasutusaeg umbes 800–1 000 tundi (Saksamaal) ning umbes 1 800–2 200 tundi maismaal toodetava tuuleenergia ja umbes kaks korda rohkem merel toodetud tuuleenergia puhul. Näiteks Saksamaal oli 2011. aastal fotoelektriliste elementide ja tuuleturbiinide energiatoodang vastavalt veidi üle 10 % ja veidi alla 20 % teoreetilisest kogutoodangust aastas, mis oleks saavutatav pideva tootmisvõimsuse juures (allikas: Energie Daten 2011, Bundesministerium für Wirtschaft). Seevastu fossiil- ja tuumaelektrijaamad võivad saavutada palju kõrgemaid tasemeid (80–90 %) aasta keskmisest (st üle 7 000 tunni täisvõimsusel tootmist), mis võimaldab seda potentsiaali kasutada baaskoormusvõimsuseks.

| 3.9 | Ülemäärane tootmisvõimsus: See tähendab, et „konventsionaalsete” (fossiilsete või tuuma-) energiaallikate keskmise aastatoodangu asendamiseks katkendlike taastuvenergia allikate kasutamise abil tuleb tootmisvõimsust suurendada aasta tippkoormust tunduvalt ületades; tuleb paigaldada ja hoida kasutuses piisaval määral ülemäärase tootmisvõimsusega tootmisrajatisi ning rohkem ülekande-/jaotusrajatisi. Pidades silmas salvestamise ja taaskasutuse käigus tekkivaid energiakadusid, on neid veelgi rohkem vaja. |
| --- | --- |

3.9

Ülemäärane tootmisvõimsus: See tähendab, et „konventsionaalsete” (fossiilsete või tuuma-) energiaallikate keskmise aastatoodangu asendamiseks katkendlike taastuvenergia allikate kasutamise abil tuleb tootmisvõimsust suurendada aasta tippkoormust tunduvalt ületades; tuleb paigaldada ja hoida kasutuses piisaval määral ülemäärase tootmisvõimsusega tootmisrajatisi ning rohkem ülekande-/jaotusrajatisi. Pidades silmas salvestamise ja taaskasutuse käigus tekkivaid energiakadusid, on neid veelgi rohkem vaja.

| 3.10 | Kaks tüüpilist juhtumit: selle tagajärgi saab selgitada kahe tüüpilise olukorra näitel: esiteks on meil olukord, kus teatud perioodil enamik tootmisrajatisi toodab elektrit
  (ülemäärane pakkumine)
  , ja teiseks olukord, kus töötab vaid ebapiisav vähemus
  (ülemäärane nõudlus)
  . |
| --- | --- |

3.10

Kaks tüüpilist juhtumit: selle tagajärgi saab selgitada kahe tüüpilise olukorra näitel: esiteks on meil olukord, kus teatud perioodil enamik tootmisrajatisi toodab elektrit
  (ülemäärane pakkumine)
  , ja teiseks olukord, kus töötab vaid ebapiisav vähemus
  (ülemäärane nõudlus)
  .

| 3.11 | Ülemäärane pakkumine: vajadus ülemäärase võimsuse järele tähendab, et alati, kui tuulest või päikesekiirgusest toodetud elekter ületab võrgu võimsuse ja olemasolevate tarbijate hetkenõudluse, on võimalikud kolm stsenaariumi: tootmine kas peatub osaliselt (mis tähendab, et potentsiaalsest energiatoodangust üks osa jääb kasutamata) või koormatakse võrk üle või – kui on olemas vastavad rajatised – saab üleliigse elektrienergia salvestada ja hiljem edastada tarbijatele, kui tuule- või päikseenergia toodang muutub ebapiisavaks. Üleliigset elektrit saab kasutada ka nn paindlike tarbijate jaoks (vt punkt 3.16). |
| --- | --- |

3.11

Ülemäärane pakkumine: vajadus ülemäärase võimsuse järele tähendab, et alati, kui tuulest või päikesekiirgusest toodetud elekter ületab võrgu võimsuse ja olemasolevate tarbijate hetkenõudluse, on võimalikud kolm stsenaariumi: tootmine kas peatub osaliselt (mis tähendab, et potentsiaalsest energiatoodangust üks osa jääb kasutamata) või koormatakse võrk üle või – kui on olemas vastavad rajatised – saab üleliigse elektrienergia salvestada ja hiljem edastada tarbijatele, kui tuule- või päikseenergia toodang muutub ebapiisavaks. Üleliigset elektrit saab kasutada ka nn paindlike tarbijate jaoks (vt punkt 3.16).

| 3.11.1 | Võrgu ülekoormus ja energiavarustuse kindlus. Aeg-ajalt tekkivad ülemäärased tootmismahud Saksamaa tuule- ja/või päikseenergia tootmise rajatistes põhjustavad juba nüüd ülekoormust olemasolevatele ülekandevõrkudele naaberriikides (eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Ungaris (EurActiv, 21. jaanuar 2013)), mis mõjub ärritavalt, kuna see ohustab võrkude töökindlust ning põhjustab lisakulusid nõudvaid heastamismeetmeid ning vajadust investeerida kaitsesüsteemidesse (nagu faasinihutid). On oht ületada suurel määral võrguhälbeid ja kahjustada tõsiselt varustuskindlust. |
| --- | --- |

3.11.1

Võrgu ülekoormus ja energiavarustuse kindlus. Aeg-ajalt tekkivad ülemäärased tootmismahud Saksamaa tuule- ja/või päikseenergia tootmise rajatistes põhjustavad juba nüüd ülekoormust olemasolevatele ülekandevõrkudele naaberriikides (eelkõige Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Ungaris (EurActiv, 21. jaanuar 2013)), mis mõjub ärritavalt, kuna see ohustab võrkude töökindlust ning põhjustab lisakulusid nõudvaid heastamismeetmeid ning vajadust investeerida kaitsesüsteemidesse (nagu faasinihutid). On oht ületada suurel määral võrguhälbeid ja kahjustada tõsiselt varustuskindlust.

| 3.11.2 | Salvestamine. Et i) vabastada võrgusüsteem kõikuva taastuvenergia suurema kasutamise otsese tulemusena tekkinud tohutute ülemäärase tootmisvõimsuse ülemäärasest pakkumisest tingitud ülekoormusest ja ii) salvestada energiat hilisemaks kasutamiseks, on vaja välja arendada ja paigaldada piisavalt salvestusrajatisi, mis kujutab endast väljakutset, võimalust ja absoluutset vajadust. |
| --- | --- |

3.11.2

Salvestamine. Et i) vabastada võrgusüsteem kõikuva taastuvenergia suurema kasutamise otsese tulemusena tekkinud tohutute ülemäärase tootmisvõimsuse ülemäärasest pakkumisest tingitud ülekoormusest ja ii) salvestada energiat hilisemaks kasutamiseks, on vaja välja arendada ja paigaldada piisavalt salvestusrajatisi, mis kujutab endast väljakutset, võimalust ja absoluutset vajadust.

| 3.11.3 | Ladustamise kaotegur. Kuigi veehoidlategea elektrijaamade puhul veehoidlates tekib kõige väiksem energiakadu ja neid on aastakümneid juba laialdaselt kasutatud, on majanduslike ja looduslike tegurite ning üldsuse suhtumise tõttu võimalused selliste süsteemide laiemaks ja piisavaks kasutamiseks Euroopas praegu väga piiratud. Teised salvestussüsteemid laialdasema kasutamise tarbeks on alles väljatöötamisel. Prognoosid näitavad, et innovatiivsetest salvestitest pärit elektri maksumus on vähemalt kaks korda suurem kui elektri salvestamata jätmisel (Niels Ehlers, Strommarktdesign angesichts des Ausbaus fluktuierender Stromerzeugung, 2011); see tähendab, et kaotegur on vähemalt kaks. Just sellel teemal oleks vaja põhjalikku uurimis- ja arendustegevust. |
| --- | --- |

3.11.3

Ladustamise kaotegur. Kuigi veehoidlategea elektrijaamade puhul veehoidlates tekib kõige väiksem energiakadu ja neid on aastakümneid juba laialdaselt kasutatud, on majanduslike ja looduslike tegurite ning üldsuse suhtumise tõttu võimalused selliste süsteemide laiemaks ja piisavaks kasutamiseks Euroopas praegu väga piiratud. Teised salvestussüsteemid laialdasema kasutamise tarbeks on alles väljatöötamisel. Prognoosid näitavad, et innovatiivsetest salvestitest pärit elektri maksumus on vähemalt kaks korda suurem kui elektri salvestamata jätmisel (Niels Ehlers, Strommarktdesign angesichts des Ausbaus fluktuierender Stromerzeugung, 2011); see tähendab, et kaotegur on vähemalt kaks. Just sellel teemal oleks vaja põhjalikku uurimis- ja arendustegevust.

| 3.11.4 | Täieliku elektrivarustuse süsteemi arendamine peab olema prioriteet. Järelikult tuleb katkendlikest taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks edaspidi rajatiste ehitamisel anda prioriteet kõigepealt täieliku süsteemi puuduvate komponentide, eelkõige sobiva ülekandetaristu, salvestussüsteemide ja paindliku tarbimise süsteemide paigaldamisele ja kasutuselevõtmisele. |
| --- | --- |

3.11.4

Täieliku elektrivarustuse süsteemi arendamine peab olema prioriteet. Järelikult tuleb katkendlikest taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks edaspidi rajatiste ehitamisel anda prioriteet kõigepealt täieliku süsteemi puuduvate komponentide, eelkõige sobiva ülekandetaristu, salvestussüsteemide ja paindliku tarbimise süsteemide paigaldamisele ja kasutuselevõtmisele.

| 3.11.5 | Esialgsed meetmed. Tuleb võtta, kui prioriteetne võrkujuhtimine on jätkuvalt otstarbekas, et vältida võrguhälvete ületamist ja tagada energia tootmine taastuvenergia allikatest, mis samaaegselt nõudluse täitmisele ei ohusta energiavarustuse kindlust. Vastasel korral tuleb prioriteetse võrkujuhtimise eeskirjad üle vaadata. |
| --- | --- |

3.11.5

Esialgsed meetmed. Tuleb võtta, kui prioriteetne võrkujuhtimine on jätkuvalt otstarbekas, et vältida võrguhälvete ületamist ja tagada energia tootmine taastuvenergia allikatest, mis samaaegselt nõudluse täitmisele ei ohusta energiavarustuse kindlust. Vastasel korral tuleb prioriteetse võrkujuhtimise eeskirjad üle vaadata.

| 3.12 | Ülemäärane nõudlus: Võttes arvesse, et taastuvatest energiaallikatest saadakse kõikuvas mahus elektrit, siis saavad nad anda vaid väga piiratud panuse „kindlasse võimsusesse”, st aasta tipptarbimise kindlasse katmisesse. Saksamaa Energiaameti (Dena) hinnangul (Integration EE, Dena, 2012) ulatub see panus 5–10 % tuuleenergia ja kõigest 1 % päikseenergia puhul (võrdluseks: 92 % pruunsöega töötavate elektrijaamade puhul). Need suhtarvud võivad sõltuvalt mingi riigi geograafilisest asendist ja kliimaoludest olla suuremad või väiksemad. |
| --- | --- |

3.12

Ülemäärane nõudlus: Võttes arvesse, et taastuvatest energiaallikatest saadakse kõikuvas mahus elektrit, siis saavad nad anda vaid väga piiratud panuse „kindlasse võimsusesse”, st aasta tipptarbimise kindlasse katmisesse. Saksamaa Energiaameti (Dena) hinnangul (Integration EE, Dena, 2012) ulatub see panus 5–10 % tuuleenergia ja kõigest 1 % päikseenergia puhul (võrdluseks: 92 % pruunsöega töötavate elektrijaamade puhul). Need suhtarvud võivad sõltuvalt mingi riigi geograafilisest asendist ja kliimaoludest olla suuremad või väiksemad.

| 3.13 | Varuelektrijaamad. See tähendab, et konventsionaalseid elektrijaamu (varuelektrijaamu) on ikkagi vaja, et kompenseerida taastuvenergia ebapiisavat tootmist ja tagada kindel, reguleeritav võimsus. Kuni meil ei ole piisavalt elektri salvestamise rajatisi, on sellised konventsionaalsed elektrijaamad hädavajalikud. Mõned konventsionaalsed tehnoloogiad ei ole enam majanduslikult tulusad, kuid on vajalikud võrkude töö stabiilsuse tagamiseks. Kui neis varuelektrijaamades kasutatakse fossiilkütuseid (ja mitte näiteks vesinikku, mis saadakse taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri elektrolüüsiprotsessi käigus), muudavad nad „Energia tegevuskava aastani 2050” eesmärkide saavutamise samuti raskemaks. |
| --- | --- |

3.13

Varuelektrijaamad. See tähendab, et konventsionaalseid elektrijaamu (varuelektrijaamu) on ikkagi vaja, et kompenseerida taastuvenergia ebapiisavat tootmist ja tagada kindel, reguleeritav võimsus. Kuni meil ei ole piisavalt elektri salvestamise rajatisi, on sellised konventsionaalsed elektrijaamad hädavajalikud. Mõned konventsionaalsed tehnoloogiad ei ole enam majanduslikult tulusad, kuid on vajalikud võrkude töö stabiilsuse tagamiseks. Kui neis varuelektrijaamades kasutatakse fossiilkütuseid (ja mitte näiteks vesinikku, mis saadakse taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri elektrolüüsiprotsessi käigus), muudavad nad „Energia tegevuskava aastani 2050” eesmärkide saavutamise samuti raskemaks.

| 3.13.1 | Võimsuse reservis hoidmine: Võrreldes „tavaliste” elektrijaamadega, mis tagavad baaskoormusvõimsuse, ei kasutata varuelektrijaamu intensiivselt aasta lõikes ja seetõttu töötavad nad mõnikord väiksema tõhususega ja suuremate muutuvkuludega. Seetõttu on neil suuremad olelusringi kulud kui tavalistel elektrijaamadel. Praegu on arutusel majanduslikud stiimulid, mida on vaja varukoormusvõimsuse tagamiseks (Veit Böckers et al., Braucht Deutschland Kapazitätsmechanismen für Kraftwerke? Eine Analyse des deutschen Marktes für Stromerzeugung, Vierteljahrshefte zur Wirtschaftsforschung, 2012). |
| --- | --- |

3.13.1

Võimsuse reservis hoidmine: Võrreldes „tavaliste” elektrijaamadega, mis tagavad baaskoormusvõimsuse, ei kasutata varuelektrijaamu intensiivselt aasta lõikes ja seetõttu töötavad nad mõnikord väiksema tõhususega ja suuremate muutuvkuludega. Seetõttu on neil suuremad olelusringi kulud kui tavalistel elektrijaamadel. Praegu on arutusel majanduslikud stiimulid, mida on vaja varukoormusvõimsuse tagamiseks (Veit Böckers et al., Braucht Deutschland Kapazitätsmechanismen für Kraftwerke? Eine Analyse des deutschen Marktes für Stromerzeugung, Vierteljahrshefte zur Wirtschaftsforschung, 2012).

| 3.14 | Piirkondlike erinevuste tasakaalustamine. Varuelektrijaamade ja salvestustehnoloogia kõrval on veel üks võimalus tasakaalustada piirkondlikke erinevusi ülemäärase pakkumise ja nõudluse osas teatud aegadel, nt siis, kui Loode-Euroopas on tuuline, Kagu-Euroopas aga mitte. See tähendab siiski, et piirkondades, kus on teatud aegadel väga tuuline, peab ka olema piisavalt ülemäärast võimsust, et katta nende piirkondade nõudlust, kus hetkel tuul ei puhu. Lisaks peavad mõlemad piirkonnad olema omavahel piisavate ülekandeliinide abil ühendatud. |
| --- | --- |

3.14

Piirkondlike erinevuste tasakaalustamine. Varuelektrijaamade ja salvestustehnoloogia kõrval on veel üks võimalus tasakaalustada piirkondlikke erinevusi ülemäärase pakkumise ja nõudluse osas teatud aegadel, nt siis, kui Loode-Euroopas on tuuline, Kagu-Euroopas aga mitte. See tähendab siiski, et piirkondades, kus on teatud aegadel väga tuuline, peab ka olema piisavalt ülemäärast võimsust, et katta nende piirkondade nõudlust, kus hetkel tuul ei puhu. Lisaks peavad mõlemad piirkonnad olema omavahel piisavate ülekandeliinide abil ühendatud.

| 3.15 | Elektri ülekandevõrkude laiendamine: võttes arvesse, et suur enamus toodetud taastuvenergiast suunatakse madal- ja keskpingevõrkudesse, tuleb neid arendada ja tugevdada. Trafod ja kontrollsüsteemid („arukad võrgud”) tuleb samuti sobitada ülekandevõrkude uue rolliga. Peale selle on hädasti vaja investeeringuid kõrgepinge ülekandevõrkudesse, kuna ebapiisavad ühendused (nt Põhja- ja Lõuna-Saksamaa vahel) põhjustavad kontrollimatuid energiavoogusid, mis ohustavad ülekandesüsteemide töökindlust. See tuleneb osaliselt asjaolust, et enamik tuuleturbiine ei asu tiheda tarbijate kontsentratsiooniga alade ega salvestusrajatiste lähedal, ning sellest, et täiendav võimsus võimaldaks Euroopat paremini sünkroniseerida, et osaliselt asendada salvestusrajatisi ja varukoormusvõimsusi. |
| --- | --- |

3.15

Elektri ülekandevõrkude laiendamine: võttes arvesse, et suur enamus toodetud taastuvenergiast suunatakse madal- ja keskpingevõrkudesse, tuleb neid arendada ja tugevdada. Trafod ja kontrollsüsteemid („arukad võrgud”) tuleb samuti sobitada ülekandevõrkude uue rolliga. Peale selle on hädasti vaja investeeringuid kõrgepinge ülekandevõrkudesse, kuna ebapiisavad ühendused (nt Põhja- ja Lõuna-Saksamaa vahel) põhjustavad kontrollimatuid energiavoogusid, mis ohustavad ülekandesüsteemide töökindlust. See tuleneb osaliselt asjaolust, et enamik tuuleturbiine ei asu tiheda tarbijate kontsentratsiooniga alade ega salvestusrajatiste lähedal, ning sellest, et täiendav võimsus võimaldaks Euroopat paremini sünkroniseerida, et osaliselt asendada salvestusrajatisi ja varukoormusvõimsusi.

| 3.15.1 | Et tagada majanduslikult elujõuline Euroopa taastuvenergia potentsiaal ja samal ajal ka energiavarustuse kindlus, oleks vaja oluliselt laiendada olemasolevaid elektrivõrke kohalikul, piirkondlikul ja riikidevahelisel-üleeuroopalisel tasandil, et optimeerida kõikuvat elektrienergia tootmist. |
| --- | --- |

3.15.1

Et tagada majanduslikult elujõuline Euroopa taastuvenergia potentsiaal ja samal ajal ka energiavarustuse kindlus, oleks vaja oluliselt laiendada olemasolevaid elektrivõrke kohalikul, piirkondlikul ja riikidevahelisel-üleeuroopalisel tasandil, et optimeerida kõikuvat elektrienergia tootmist.

| 3.16 | Nõudluse juhtimine ja elektritransport: nõudluse nihutamine tippkoormuse ajalt tippkoormuse välisele ajale („funktsionaalne energia salvestamine”), mis hõlmab ka elektritransporti, on veel üks võimalus, mis võib kaasa aidata energiatootmise katkendlikkuse mõjude tasakaalustamisele. Mõned elektri kasutusalad sobivad selleks, nt kliimaseadmed, kütte- ja jahutussüsteemid, elektrolüüsiseadmed ja elektrilised sulatusahjud. Elektritransport akudel töötavate sõidukite abil võib olla veel üks valikuvõimalus. Tuleks määratleda, millised majanduslikud stiimulid kombineerituna arukate arvestitega innustaksid tarbijaid vastavaid ressursse pakkuma. |
| --- | --- |

3.16

Nõudluse juhtimine ja elektritransport: nõudluse nihutamine tippkoormuse ajalt tippkoormuse välisele ajale („funktsionaalne energia salvestamine”), mis hõlmab ka elektritransporti, on veel üks võimalus, mis võib kaasa aidata energiatootmise katkendlikkuse mõjude tasakaalustamisele. Mõned elektri kasutusalad sobivad selleks, nt kliimaseadmed, kütte- ja jahutussüsteemid, elektrolüüsiseadmed ja elektrilised sulatusahjud. Elektritransport akudel töötavate sõidukite abil võib olla veel üks valikuvõimalus. Tuleks määratleda, millised majanduslikud stiimulid kombineerituna arukate arvestitega innustaksid tarbijaid vastavaid ressursse pakkuma.

| 3.17 | Süsteemi kogukulud. Katkendliku taastuvenergia kasutamisest tekkivad kogukulud kannab paratamatult majandus tervikuna, st peamiselt tarbijad (ja/või maksumaksjad). Need hõlmavad vähemalt kahe energiavarustussüsteemi olelusringi kulusid: esiteks taastuvenergiat kasutavad elektrijaamad, millel on paratamatult vaja märkimisväärset lisavõimsust, mida tuleb kasutada, ja teiseks teist liiki elektrijaamad koos konventsionaalse varukoormusvõimsuse, elektri salvestamise, uue ülekandevõimsuse ja lõpptarbijate nõudluse juhtimisega. Muidugi peab see olema tasakaalus fossiilkütuste jätkuva kasutamise kuludega (vt punkt 3.3) ja mittetaastuvatest allikast toodetava elektri potentsiaalsete toetustega. |
| --- | --- |

3.17

Süsteemi kogukulud. Katkendliku taastuvenergia kasutamisest tekkivad kogukulud kannab paratamatult majandus tervikuna, st peamiselt tarbijad (ja/või maksumaksjad). Need hõlmavad vähemalt kahe energiavarustussüsteemi olelusringi kulusid: esiteks taastuvenergiat kasutavad elektrijaamad, millel on paratamatult vaja märkimisväärset lisavõimsust, mida tuleb kasutada, ja teiseks teist liiki elektrijaamad koos konventsionaalse varukoormusvõimsuse, elektri salvestamise, uue ülekandevõimsuse ja lõpptarbijate nõudluse juhtimisega. Muidugi peab see olema tasakaalus fossiilkütuste jätkuva kasutamise kuludega (vt punkt 3.3) ja mittetaastuvatest allikast toodetava elektri potentsiaalsete toetustega.

| 3.18 | Kui selleks ei ole just muid põhjuseid, siis on märkimisväärne, et riikides, kus kehtivad proaktiivsed toetusmehhanismid katkendlikule taastuvenergiale, nt Saksamaal ja Taanis, on kodumajapidamiste elektrihinnad juba praegu 40–60 % kõrgemad ELi keskmisest (EUROSTAT 2012). Selle tulemusel viib katkendliku taastuvenergia tehnoloogiate suurem kasutamine kooskõlas energia tegevuskavaga aastani 2050 seatud eesmärkidega elektrienergia hinna tõusuni, mis tarbijate jaoks esmasel hinnangul teeks elektri märkimisväärselt kallimaks. Vt selle kohta ka punktis 3.5 toodud soovitusi. |
| --- | --- |

3.18

Kui selleks ei ole just muid põhjuseid, siis on märkimisväärne, et riikides, kus kehtivad proaktiivsed toetusmehhanismid katkendlikule taastuvenergiale, nt Saksamaal ja Taanis, on kodumajapidamiste elektrihinnad juba praegu 40–60 % kõrgemad ELi keskmisest (EUROSTAT 2012). Selle tulemusel viib katkendliku taastuvenergia tehnoloogiate suurem kasutamine kooskõlas energia tegevuskavaga aastani 2050 seatud eesmärkidega elektrienergia hinna tõusuni, mis tarbijate jaoks esmasel hinnangul teeks elektri märkimisväärselt kallimaks. Vt selle kohta ka punktis 3.5 toodud soovitusi.

| 3.19 | Esimene vastus eesistujariigi Iirimaa küsimusele on seega, et elektritootmise suurendamine katkendliku taastuvatest energiaallikatest vastavalt energia tegevuskavaga aastani 2050 tõstab märkimisväärselt elektritarbijate kulusid. Siiani ei ole avalikes aruteludes kogu süsteemi kulusid piisava põhjalikkusega vaatluse alla võetud, vaid on keskendutud ainult kuludele seoses (katkendliku) energiatoodangu võrkujuhtimisega, mis hõlmab umbes poole kogukuludest. |
| --- | --- |

3.19

Esimene vastus eesistujariigi Iirimaa küsimusele on seega, et elektritootmise suurendamine katkendliku taastuvatest energiaallikatest vastavalt energia tegevuskavaga aastani 2050 tõstab märkimisväärselt elektritarbijate kulusid. Siiani ei ole avalikes aruteludes kogu süsteemi kulusid piisava põhjalikkusega vaatluse alla võetud, vaid on keskendutud ainult kuludele seoses (katkendliku) energiatoodangu võrkujuhtimisega, mis hõlmab umbes poole kogukuludest.

4.   Majanduslikud tegurid

Ülaltoodut arvesse võttes tuleks järgmiseks kaaluda, milliseid samme astuda, et i) kulude tõus oleks nii väike kui võimalik, ii) selle mõju saaks muuta vastuvõetavaks, iii) Euroopa majanduslik suutlikkus sellest võidaks ja iv) energiavarustuse kindlus oleks tagatud.

| 4.1 | Taastuvenergia süsteem tervikuna. Et takistada finantsressursside välditavat raiskamist ja hoiduda veelgi kõrgematest energiahindadest, tuleks anda prioriteet täieliku süsteemi vajalike komponentide – salvestusrajatiste, võrkude ja varuelektrijaamade – kavandamisele, arendamisele ja paigaldamisele piisavas ulatuses, et sillutada teed uute katkendliku taastuvenergia rajatiste paigaldamisele. Naaberriikide reaktsioon Saksamaa näitel illustreerib seda, mis juhtub siis, kui me kohe alguses selle põhimõttega ei arvesta. |
| --- | --- |

4.1

Taastuvenergia süsteem tervikuna. Et takistada finantsressursside välditavat raiskamist ja hoiduda veelgi kõrgematest energiahindadest, tuleks anda prioriteet täieliku süsteemi vajalike komponentide – salvestusrajatiste, võrkude ja varuelektrijaamade – kavandamisele, arendamisele ja paigaldamisele piisavas ulatuses, et sillutada teed uute katkendliku taastuvenergia rajatiste paigaldamisele. Naaberriikide reaktsioon Saksamaa näitel illustreerib seda, mis juhtub siis, kui me kohe alguses selle põhimõttega ei arvesta.

| 4.1.1 | Tingimused energiapakkujatele. Tuleb luua üleeuroopaline taastuvenergia terviksüsteem, et vältida võrkujuhtimise eeskirjade ülevaatamist (vt punkt 3.10.5). Näiteks võiks katkendliku taastuvenergia pakkujatel olla kohustus planeerida tootmist võimalikult täpselt üks päev ette. Seda ülesannet saab lihtsustada tänu võimalikule koostoimele kaugkütte ja kaugjahutuse süsteemidega ning transpordisüsteemidega. |
| --- | --- |

4.1.1

Tingimused energiapakkujatele. Tuleb luua üleeuroopaline taastuvenergia terviksüsteem, et vältida võrkujuhtimise eeskirjade ülevaatamist (vt punkt 3.10.5). Näiteks võiks katkendliku taastuvenergia pakkujatel olla kohustus planeerida tootmist võimalikult täpselt üks päev ette. Seda ülesannet saab lihtsustada tänu võimalikule koostoimele kaugkütte ja kaugjahutuse süsteemidega ning transpordisüsteemidega.

| 4.2 | Arutelus järgmiste sammude üle tuleks eristada tegevuste eri kategooriaid, ajalisi piire ja valdkondi (kuigi on kattumisi), näiteks:






  — | pidev energiavarustuse kindlus kui absoluutne prioriteet; |
| --- | --- | --- |

4.2

Arutelus järgmiste sammude üle tuleks eristada tegevuste eri kategooriaid, ajalisi piire ja valdkondi (kuigi on kattumisi), näiteks:

—

pidev energiavarustuse kindlus kui absoluutne prioriteet;

| — | võrkude piirid nii ülekande kui jaotuse tasemete osas; |
| --- | --- |

—

võrkude piirid nii ülekande kui jaotuse tasemete osas;

| — | ühenduse poliitikameetmed ELi tasandil versus üksikute riikide oma meetmed; |
| --- | --- |

—

ühenduse poliitikameetmed ELi tasandil versus üksikute riikide oma meetmed;

| — | majanduspoliitika valdkonnas: suuremate kulude, amortisatsioonitsüklite, innovatsiooni, investorite usalduse, tootmise, majanduselu ja transpordi energiakulude, turumajanduse versus plaanimajanduse mõjud; |
| --- | --- |

—

majanduspoliitika valdkonnas: suuremate kulude, amortisatsioonitsüklite, innovatsiooni, investorite usalduse, tootmise, majanduselu ja transpordi energiakulude, turumajanduse versus plaanimajanduse mõjud;

| — | sotsiaalpoliitika valdkonnas: töökohad (ilma ristsubsideerimiseta), eratarbijate energiakulud; |
| --- | --- |

—

sotsiaalpoliitika valdkonnas: töökohad (ilma ristsubsideerimiseta), eratarbijate energiakulud;

| — | ajakava: ühest küljest peame kavandama kuni aastateni 2020–2030, kuid teisest küljest peame mõtlema 2050. aastast kaugemale. Meil on vaja aega paljudeks uuteks arenguteks ja nende ellurakendamiseks. Liigne kiirustamine võib viia vigadeni; |
| --- | --- |

—

ajakava: ühest küljest peame kavandama kuni aastateni 2020–2030, kuid teisest küljest peame mõtlema 2050. aastast kaugemale. Meil on vaja aega paljudeks uuteks arenguteks ja nende ellurakendamiseks. Liigne kiirustamine võib viia vigadeni;

| — | innovatiivsete lähenemisviiside arendamise ja testimise ulatus; |
| --- | --- |

—

innovatiivsete lähenemisviiside arendamise ja testimise ulatus;

| — | rahvusvaheliselt: i) seoses kliima/suurenevate CO2 heitkogustega ja ii) seoses majanduspoliitika ja Euroopa konkurentsivõimega, nn süsinikdioksiidi leke. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliselt: i) seoses kliima/suurenevate CO2 heitkogustega ja ii) seoses majanduspoliitika ja Euroopa konkurentsivõimega, nn süsinikdioksiidi leke.

| 4.3 | Prioriteetide nimekiri Edasisi samme kaaludes tuleks pöörata rohkem tähelepanu ülemaailmsetele suundumustele ja faktidele, peamiste eesmärkide jaoks tuleks koostada selge prioriteetide nimekiri ning pidurdada tuleb kasvavat suundumust ühtlustamata regulatiivsete riiklike meetmete poole mitmetes liikmesriikides (vt punkt 4.7). Pigem peame võitma usaldust ja seetõttu soodustama erasektori potentsiaalset investeerimishuvi. Järgmistes punktides käsitleme selle probleemi mõningaid aspekte. |
| --- | --- |

4.3

Prioriteetide nimekiri Edasisi samme kaaludes tuleks pöörata rohkem tähelepanu ülemaailmsetele suundumustele ja faktidele, peamiste eesmärkide jaoks tuleks koostada selge prioriteetide nimekiri ning pidurdada tuleb kasvavat suundumust ühtlustamata regulatiivsete riiklike meetmete poole mitmetes liikmesriikides (vt punkt 4.7). Pigem peame võitma usaldust ja seetõttu soodustama erasektori potentsiaalset investeerimishuvi. Järgmistes punktides käsitleme selle probleemi mõningaid aspekte.

| 4.4 | Globaalne lähenemisviis: Euroopa energia- ja kliimapoliitika ülim eesmärk peaks olema astuda õigeid samme ja edastada õigeid sõnumeid, mis vaatamata senistele ebaõnnestumistele (Kopenhaagen, Cancun, Durban, Doha) aitaksid parimal võimalikul viisil viia ülemaailmse CO2 kontsentratsioonitaseme kasvu miinimumini, tugevdada Euroopa majanduslikku konkurentsivõimet ülemaailmsetel turgudel ja muuta energia hind Euroopa turgudel nii soodsaks kui võimalik. Kuna kliima on ülemaailmne teema, siis oleks puhtalt Euroopa-keskne lähenemine ekslik. „Teerajaja” rolli nõudes võime küll investeeringuid ja töökohti võita, kuid samas ka õõnestada oma positsiooni rahvusvahelistel läbirääkimistel ja reaalsustaju. |
| --- | --- |

4.4

Globaalne lähenemisviis: Euroopa energia- ja kliimapoliitika ülim eesmärk peaks olema astuda õigeid samme ja edastada õigeid sõnumeid, mis vaatamata senistele ebaõnnestumistele (Kopenhaagen, Cancun, Durban, Doha) aitaksid parimal võimalikul viisil viia ülemaailmse CO2 kontsentratsioonitaseme kasvu miinimumini, tugevdada Euroopa majanduslikku konkurentsivõimet ülemaailmsetel turgudel ja muuta energia hind Euroopa turgudel nii soodsaks kui võimalik. Kuna kliima on ülemaailmne teema, siis oleks puhtalt Euroopa-keskne lähenemine ekslik. „Teerajaja” rolli nõudes võime küll investeeringuid ja töökohti võita, kuid samas ka õõnestada oma positsiooni rahvusvahelistel läbirääkimistel ja reaalsustaju.

| 4.5 | Läbipaistvus, kodanikuühiskond ja tarbijahuvid: kui tahame kodanikuühiskonda neisse protsessidesse konstruktiivselt kaasata (TEN/503) ja rakendada energiapoliitikat, mis on tihedamalt seotud tarbijahuvidega, tuleb tekitada rohkem avatust ning tavalised eurooplased ja otsuste langetajad peavad põhjalikumalt tutvuma arvuliste näitajate ja korrelatsioonidega. Selle saavutamise muudavad sageli raskemaks ühepoolsed argumendid ja teave, mida esitavad erinevad privilegeeritud sidusrühmad, kes ei avalikusta oma seisukohtade varjupooli. Komitee tervitab nõukogu asjaomaseid järeldusi (nõukogu kohtumine taastuvenergia teemal, 3.12.2012), kuid samal ajal sooviks kutsuda üles ambitsioonikamatele eesmärkidele ja avatud teabepoliitikale. |
| --- | --- |

4.5

Läbipaistvus, kodanikuühiskond ja tarbijahuvid: kui tahame kodanikuühiskonda neisse protsessidesse konstruktiivselt kaasata (TEN/503) ja rakendada energiapoliitikat, mis on tihedamalt seotud tarbijahuvidega, tuleb tekitada rohkem avatust ning tavalised eurooplased ja otsuste langetajad peavad põhjalikumalt tutvuma arvuliste näitajate ja korrelatsioonidega. Selle saavutamise muudavad sageli raskemaks ühepoolsed argumendid ja teave, mida esitavad erinevad privilegeeritud sidusrühmad, kes ei avalikusta oma seisukohtade varjupooli. Komitee tervitab nõukogu asjaomaseid järeldusi (nõukogu kohtumine taastuvenergia teemal, 3.12.2012), kuid samal ajal sooviks kutsuda üles ambitsioonikamatele eesmärkidele ja avatud teabepoliitikale.

| 4.6 | Euroopa energiadialoog. Edasise menetluse tähtis element oleks avaliku dialoogi algatamine energia teemal kogu Euroopas, nagu pakuti välja komitee hiljuti vastu võetud arvamuses (TEN/503), mille Euroopa Komisjon heaks kiitis. Vaieldamatult on hädavajalik kaasata üldsus, kes peab mõistma ja aktsepteerima erinevaid muutusi, mis meie energiasüsteemis lähikümnenditel peavad toimuma. Selles on Euroopa ühiskonda peegeldav Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeskond ja valijad heal positsioonil, et suhelda liikmesriikide kodanike ja sidusrühmadega ning kehtestada osalusdemokraatiat ja praktilist tegevust hõlmav terviklik programm. |
| --- | --- |

4.6

Euroopa energiadialoog. Edasise menetluse tähtis element oleks avaliku dialoogi algatamine energia teemal kogu Euroopas, nagu pakuti välja komitee hiljuti vastu võetud arvamuses (TEN/503), mille Euroopa Komisjon heaks kiitis. Vaieldamatult on hädavajalik kaasata üldsus, kes peab mõistma ja aktsepteerima erinevaid muutusi, mis meie energiasüsteemis lähikümnenditel peavad toimuma. Selles on Euroopa ühiskonda peegeldav Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeskond ja valijad heal positsioonil, et suhelda liikmesriikide kodanike ja sidusrühmadega ning kehtestada osalusdemokraatiat ja praktilist tegevust hõlmav terviklik programm.

| 4.7 | Euroopa energiaühendus: Komitee kinnitab oma toetust Euroopa energiaühendusele (CESE 154/2012). Ainult selline ühendus saab esindada Euroopa seisukohti ja huve tõhusalt suhetes rahvusvaheliste partneritega, kasutades optimaalselt ära asjaomaseid piirkondlikke ja kliimatingimusi. Peale selle on see ainus viis koordineerida ja parandada riiklikke eeskirju ja toetusmeetmeid, mis tihti on omavahel vastuolus, ja juhtida ja rakendada võrgu arengut Euroopas parimal võimalikul viisil. |
| --- | --- |

4.7

Euroopa energiaühendus: Komitee kinnitab oma toetust Euroopa energiaühendusele (CESE 154/2012). Ainult selline ühendus saab esindada Euroopa seisukohti ja huve tõhusalt suhetes rahvusvaheliste partneritega, kasutades optimaalselt ära asjaomaseid piirkondlikke ja kliimatingimusi. Peale selle on see ainus viis koordineerida ja parandada riiklikke eeskirju ja toetusmeetmeid, mis tihti on omavahel vastuolus, ja juhtida ja rakendada võrgu arengut Euroopas parimal võimalikul viisil.

| 4.8 | Energia siseturg: Euroopa energiaühenduse tulemus oleks vaba energia siseturg (CESE 2527/2012), mis hõlmaks ka taastuvenergiat. See tagaks, et pidades silmas „Energia tegevuskavas aastani 2050” ette nähtud energiavarustussüsteemi täieliku ümberkorraldamist saaks elektri tootmist kohandada tarbijate vajadustele nii soodsalt kui võimalik ning et investeeringuid tehtaks õigel ajal, õiges kohas (nt piirkondades, kus on õiged kliimatingimused), ja majanduslikult kõige tulusamatesse elektri tootmise tehnoloogiatesse. Taastuvenergia tuleb seega integreerida Euroopa energia siseturule, mis toimib vaba turumajanduse põhimõtete järgi. |
| --- | --- |

4.8

Energia siseturg: Euroopa energiaühenduse tulemus oleks vaba energia siseturg (CESE 2527/2012), mis hõlmaks ka taastuvenergiat. See tagaks, et pidades silmas „Energia tegevuskavas aastani 2050” ette nähtud energiavarustussüsteemi täieliku ümberkorraldamist saaks elektri tootmist kohandada tarbijate vajadustele nii soodsalt kui võimalik ning et investeeringuid tehtaks õigel ajal, õiges kohas (nt piirkondades, kus on õiged kliimatingimused), ja majanduslikult kõige tulusamatesse elektri tootmise tehnoloogiatesse. Taastuvenergia tuleb seega integreerida Euroopa energia siseturule, mis toimib vaba turumajanduse põhimõtete järgi.

| 4.8.1 | Konkurentsivõimeline taastuvenergia: Et taastuvenergia oleks energiaturul konkurentsivõimeline, peaksid fossiilkütustest tekkivad CO2 heitkogused kajastuma sobiva ja sidusa hinnakujundus- või turuvahendi kaudu piisaval määral hinnas. Taastuvenergia tuleks seetõttu keskpikas perspektiivis „konkurentsivõimeliseks” muuta. Investeerimisstiimulina peaks piisama reguleerimata elektrihindadest ja asjakohastest süsiniku hindadest (maksudest). Asjakohaste võrgu kasutamise tasude kõrval peaks see olema vajalik ja piisav tingimus investeerimiseks varuelektrijaamadesse, salvestitesse ja nõudluse juhtimisse õigel ajal, õiges kohas ja õiges mahus. Selles olukorras oleks toetusi vaja vaid uute tehnoloogiatega uurimiseks, arendamiseks ja esitlemiseks. |
| --- | --- |

4.8.1

Konkurentsivõimeline taastuvenergia: Et taastuvenergia oleks energiaturul konkurentsivõimeline, peaksid fossiilkütustest tekkivad CO2 heitkogused kajastuma sobiva ja sidusa hinnakujundus- või turuvahendi kaudu piisaval määral hinnas. Taastuvenergia tuleks seetõttu keskpikas perspektiivis „konkurentsivõimeliseks” muuta. Investeerimisstiimulina peaks piisama reguleerimata elektrihindadest ja asjakohastest süsiniku hindadest (maksudest). Asjakohaste võrgu kasutamise tasude kõrval peaks see olema vajalik ja piisav tingimus investeerimiseks varuelektrijaamadesse, salvestitesse ja nõudluse juhtimisse õigel ajal, õiges kohas ja õiges mahus. Selles olukorras oleks toetusi vaja vaid uute tehnoloogiatega uurimiseks, arendamiseks ja esitlemiseks.

| 4.9 | Ettevaatlik lähenemine hinna jagamisele. Kuigi elektri hinna tõus alles algab, arutatakse juba meetmeid ja erandjuhtudel neid isegi rakendatakse. Ühest küljest tuleks madala sisetulekuga ühiskonnagruppe kaitsta kütteostuvõimetuse eest, nagu komitee üles kutsus (1). Teisest küljest vajavad kõige energiamahukamad tööstussektorid kaitset energiahindade tõusu eest, et nende globaalne konkurentsivõime ei väheneks; kui seda ei pakuta, siis paigutavad nad oma tootmisüksused Euroopast väljapoole, odavama elektriga riikidesse. See ei aitaks kindlasti kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele (süsinikdioksiidi leke) (TEN/492). |
| --- | --- |

4.9

Ettevaatlik lähenemine hinna jagamisele. Kuigi elektri hinna tõus alles algab, arutatakse juba meetmeid ja erandjuhtudel neid isegi rakendatakse. Ühest küljest tuleks madala sisetulekuga ühiskonnagruppe kaitsta kütteostuvõimetuse eest, nagu komitee üles kutsus (1). Teisest küljest vajavad kõige energiamahukamad tööstussektorid kaitset energiahindade tõusu eest, et nende globaalne konkurentsivõime ei väheneks; kui seda ei pakuta, siis paigutavad nad oma tootmisüksused Euroopast väljapoole, odavama elektriga riikidesse. See ei aitaks kindlasti kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele (süsinikdioksiidi leke) (TEN/492).

| 4.9.1 | Üks antud olukorra tagajärgi on aga see, et VKEsid ja keskmise sissetulekuga rühmi koormatakse kuludega, millest teatud sektorid vabastatakse. |
| --- | --- |

4.9.1

Üks antud olukorra tagajärgi on aga see, et VKEsid ja keskmise sissetulekuga rühmi koormatakse kuludega, millest teatud sektorid vabastatakse.

| 4.10 | Deindustrialiseerimise vältimine: ELi edasist deindustrialiseerimist tuleks vältida. Praegusel hetkel loob deindustrialiseerimine illusiooni, et Euroopa jõupingutusi CO2 heitkoguste vähendamisel kroonib edu. Tegelikult toimub aga hoopis „süsinikdioksiidi leke” varjatud kujul: kui tooteid ei valmistata enam Euroopas nagu varem, vaid mujal, siis jääb nendega seonduv „CO2-jalajälg” alles või isegi suureneb. |
| --- | --- |

4.10

Deindustrialiseerimise vältimine: ELi edasist deindustrialiseerimist tuleks vältida. Praegusel hetkel loob deindustrialiseerimine illusiooni, et Euroopa jõupingutusi CO2 heitkoguste vähendamisel kroonib edu. Tegelikult toimub aga hoopis „süsinikdioksiidi leke” varjatud kujul: kui tooteid ei valmistata enam Euroopas nagu varem, vaid mujal, siis jääb nendega seonduv „CO2-jalajälg” alles või isegi suureneb.

| 4.11 | Rohkem teadus- ja arendustegevust tõtlike ja ennatlike laiaulatuslike turuleviimiste asemel. Selget vahet tuleb teha ühelt poolt teadus- ja arendustegevuse ning esitluste ja teiselt poolt laiaulatuslike turuleviimise ürituste ja toetuse vahel; muu hulgas võivad tekkida olukorrad, mis pärsivad innovatsiooni. Fotogalvaanilise energia suured toetused (nt Saksamaal, Frondel et al. Economic impacts from the promotion of renewable technologies. Energy Policy, 2010) ei ole aidanud ELis konkurentsivõimelist süsteemi välja arendada (Hardo Bruhns ja Martin Keilhacker, Energiewende – wohin führt der Weg, Politik und Zeitgeschichte, 2011). Meil ei ole praegu odavamad päikesepaneelid mitte tänu Euroopale, vaid tänu Hiinale! Seetõttu peame keskenduma kõigi vähese CO2-heitega energia potentsiaalselt elujõuliste võimaluste väljaarendamisele, eriti allikatesse, millega saab tagada baaskoormusvõimsust, nagu geotermiline energia ja tuumasüntees. 2050. aastaks ei õnnestu energiaprobleeme lõplikult lahendada ei Euroopas ega ka ülejäänud maailmas. |
| --- | --- |

4.11

Rohkem teadus- ja arendustegevust tõtlike ja ennatlike laiaulatuslike turuleviimiste asemel. Selget vahet tuleb teha ühelt poolt teadus- ja arendustegevuse ning esitluste ja teiselt poolt laiaulatuslike turuleviimise ürituste ja toetuse vahel; muu hulgas võivad tekkida olukorrad, mis pärsivad innovatsiooni. Fotogalvaanilise energia suured toetused (nt Saksamaal, Frondel et al. Economic impacts from the promotion of renewable technologies. Energy Policy, 2010) ei ole aidanud ELis konkurentsivõimelist süsteemi välja arendada (Hardo Bruhns ja Martin Keilhacker, Energiewende – wohin führt der Weg, Politik und Zeitgeschichte, 2011). Meil ei ole praegu odavamad päikesepaneelid mitte tänu Euroopale, vaid tänu Hiinale! Seetõttu peame keskenduma kõigi vähese CO2-heitega energia potentsiaalselt elujõuliste võimaluste väljaarendamisele, eriti allikatesse, millega saab tagada baaskoormusvõimsust, nagu geotermiline energia ja tuumasüntees. 2050. aastaks ei õnnestu energiaprobleeme lõplikult lahendada ei Euroopas ega ka ülejäänud maailmas.

| 4.12 | Investeerimisstiimulite pakkumine: Pidades silmas praegust kriisi ja vajadust arendada välja täielikku varustussüsteemi, on hädasti vaja investeeringuid uutesse tehnoloogiatesse ja taristutesse. Sellised investeeringud loovad optimismi, kuna aitavad luua töökohti ja äratada usaldust. See kehtib ka enamiku vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse, nt taastuvenergia allikatesse tehtavate investeeringute kohta, kui võtta arvesse muidugi teatud piiranguid ja tingimusi, millest mõningaid on käesolevad arvamuses eespool juba käsitletud. Eelkõige tuleks poliitikameetmetes vältida ettekirjutusi kindlate tehnoloogiate kohta, kuna see võib tingida piiratud ressursside väärpaigutamist veelgi (vt eespool). |
| --- | --- |

4.12

Investeerimisstiimulite pakkumine: Pidades silmas praegust kriisi ja vajadust arendada välja täielikku varustussüsteemi, on hädasti vaja investeeringuid uutesse tehnoloogiatesse ja taristutesse. Sellised investeeringud loovad optimismi, kuna aitavad luua töökohti ja äratada usaldust. See kehtib ka enamiku vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse, nt taastuvenergia allikatesse tehtavate investeeringute kohta, kui võtta arvesse muidugi teatud piiranguid ja tingimusi, millest mõningaid on käesolevad arvamuses eespool juba käsitletud. Eelkõige tuleks poliitikameetmetes vältida ettekirjutusi kindlate tehnoloogiate kohta, kuna see võib tingida piiratud ressursside väärpaigutamist veelgi (vt eespool).

| 4.13 | Üldine soovitus. Üldine soovitus on seega üle vaadata eeskirjade ja tingimuste raamistik ja tagada, et need loovad õhkkonna, mis stimuleerib teadusuuringuid, innustab investeeringuid, edendab innovatsiooni, toetab siseturgu ega sea ohtu energiavarustuse kindlust. Toetused peavad keskenduma tehnoloogiate ja süsteemide uurimisele, arendusele ja esitlusele. Samas peaks ainus turul konkurentsivõimeline toetus taastuvenergia allikatele sõltuma CO2-heite vältimise kuludest (CO2-heite maksustamisest) (CESE 271/2008). Samal ajal tuleb ära kaotada kõik toetused fossiilsete kütuste tarbimisele. |
| --- | --- |

4.13

Üldine soovitus. Üldine soovitus on seega üle vaadata eeskirjade ja tingimuste raamistik ja tagada, et need loovad õhkkonna, mis stimuleerib teadusuuringuid, innustab investeeringuid, edendab innovatsiooni, toetab siseturgu ega sea ohtu energiavarustuse kindlust. Toetused peavad keskenduma tehnoloogiate ja süsteemide uurimisele, arendusele ja esitlusele. Samas peaks ainus turul konkurentsivõimeline toetus taastuvenergia allikatele sõltuma CO2-heite vältimise kuludest (CO2-heite maksustamisest) (CESE 271/2008). Samal ajal tuleb ära kaotada kõik toetused fossiilsete kütuste tarbimisele.

| 4.14 | Võrdsed tingimused globaalseks konkurentsiks. Tagamaks, et see lähenemisviis aitaks piisavalt kaasa globaalsete kliimaalaste väljakutsetega toimetulekule ilma Euroopa tööstusele rahvusvahelisel tasandil täiendavaid konkurentsitakistusi loomata, peavad riigid mujal maailmas kiiresti tegema samalaadseid jõupingutusi või nõustuma realistlike ühiste eesmärkidega, et luua õiglased ja võrreldavad tingimused konkurentsiks globaalsel tasandil. Vaatamata senistele pettumustele toetab komitee ELi jätkuvaid jõupingutusi selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.14

Võrdsed tingimused globaalseks konkurentsiks. Tagamaks, et see lähenemisviis aitaks piisavalt kaasa globaalsete kliimaalaste väljakutsetega toimetulekule ilma Euroopa tööstusele rahvusvahelisel tasandil täiendavaid konkurentsitakistusi loomata, peavad riigid mujal maailmas kiiresti tegema samalaadseid jõupingutusi või nõustuma realistlike ühiste eesmärkidega, et luua õiglased ja võrreldavad tingimused konkurentsiks globaalsel tasandil. Vaatamata senistele pettumustele toetab komitee ELi jätkuvaid jõupingutusi selle eesmärgi saavutamiseks.

| 4.15 | Euroopa üksiküritajana. Kui aga need jõupingutused vilja ei kanna, tekib küsimus, kui kaua saab Euroopa endale lubada üksiküritajana tegutsemist ja radikaalsete eesmärkide poole püüdlemist, ilma oma majanduslikku suutlikkust tõsiselt kahjustamata, jättes end ilma just neist ressurssidest, mida on vaja valmistumaks kliimamuutusteks – mis sel juhul on ilmselt paratamatud – koos kõigi sellest tulenevate majanduslike ja poliitiliste tagajärgedega. |
| --- | --- |

4.15

Euroopa üksiküritajana. Kui aga need jõupingutused vilja ei kanna, tekib küsimus, kui kaua saab Euroopa endale lubada üksiküritajana tegutsemist ja radikaalsete eesmärkide poole püüdlemist, ilma oma majanduslikku suutlikkust tõsiselt kahjustamata, jättes end ilma just neist ressurssidest, mida on vaja valmistumaks kliimamuutusteks – mis sel juhul on ilmselt paratamatud – koos kõigi sellest tulenevate majanduslike ja poliitiliste tagajärgedega.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 53-56.

1

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/9

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühtne Euroopa taevas II+” (ettevalmistav arvamus)

2013/C 198/02

Raportöör: Jacek KRAWCZYK

24. jaanuaril 2013 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ühtne Euroopa taevas II+”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 3. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 188, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Ühtse Euroopa taeva lõpuleviimine on ELi majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu parandamise protsessi lahutamatu osa, edendades täiendavalt Euroopa ühtset turgu. Selle eesmärk on pakkuda Euroopa kodanikele paremaid, tõhusamaid ja usaldusväärsemaid lennureisimise tingimusi. |
| --- | --- |

1.1

Ühtse Euroopa taeva lõpuleviimine on ELi majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu parandamise protsessi lahutamatu osa, edendades täiendavalt Euroopa ühtset turgu. Selle eesmärk on pakkuda Euroopa kodanikele paremaid, tõhusamaid ja usaldusväärsemaid lennureisimise tingimusi.

| 1.2 | ELi lennundussektoris ja eeskätt lennuettevõtluses jätkuv kriis nõuab veelgi enam ühtse Euroopa taeva kiiret elluviimist. Äärmiselt oluline on viia Euroopa lennuliikluse juhtimise teenused tulemuslikkuse, ökonoomsuse, kvaliteedi, turvalisuse ja keskkonnakaitse poolest ülemaailmsete parimate tavadega võrreldavale tõhususe tasemele. |
| --- | --- |

1.2

ELi lennundussektoris ja eeskätt lennuettevõtluses jätkuv kriis nõuab veelgi enam ühtse Euroopa taeva kiiret elluviimist. Äärmiselt oluline on viia Euroopa lennuliikluse juhtimise teenused tulemuslikkuse, ökonoomsuse, kvaliteedi, turvalisuse ja keskkonnakaitse poolest ülemaailmsete parimate tavadega võrreldavale tõhususe tasemele.

| 1.3 | Kooskõlas oma varasemate arvamustega TEN/451 (20. juunist 2011) ja TEN 354/355 (21. jaanuarist 2009) toetab komitee täielikult vajadust ühtse Euroopa taeva ja selle lennuliikluse juhtimise alaste teadusuuringute (SESAR) algatuste õigeaegse ja ulatusliku rakendamise järele 2004. ja 2009. aastal algselt kokkulepitud ulatuses. Euroopa Komisjonile ELi määrustega antud õiguslikud vahendid on selle eesmärgi saavutamiseks piisavad. Jätkuva kriisi tõttu ELi lennundussektoris ja eeskätt lennuettevõtluses tuleks kaaluda 2025. aastaks seatavaid eesmärke. |
| --- | --- |

1.3

Kooskõlas oma varasemate arvamustega TEN/451 (20. juunist 2011) ja TEN 354/355 (21. jaanuarist 2009) toetab komitee täielikult vajadust ühtse Euroopa taeva ja selle lennuliikluse juhtimise alaste teadusuuringute (SESAR) algatuste õigeaegse ja ulatusliku rakendamise järele 2004. ja 2009. aastal algselt kokkulepitud ulatuses. Euroopa Komisjonile ELi määrustega antud õiguslikud vahendid on selle eesmärgi saavutamiseks piisavad. Jätkuva kriisi tõttu ELi lennundussektoris ja eeskätt lennuettevõtluses tuleks kaaluda 2025. aastaks seatavaid eesmärke.

| 1.4 | Komitee kahetseb, et suurem osa liikmesriike, kellele tulemuseesmärgid olid suunatud, ei ole suutnud neid eesmärke täita, sest puuduvad tõhusad õiguslikud tagajärjed. Samuti kahetseb komitee seda, et funktsionaalse õhuruumiosa algatus ei ole suures osas tulemusi andnud ja et siduvast tähtajast 4. detsember 2012 ei peetud kinni. |
| --- | --- |

1.4

Komitee kahetseb, et suurem osa liikmesriike, kellele tulemuseesmärgid olid suunatud, ei ole suutnud neid eesmärke täita, sest puuduvad tõhusad õiguslikud tagajärjed. Samuti kahetseb komitee seda, et funktsionaalse õhuruumiosa algatus ei ole suures osas tulemusi andnud ja et siduvast tähtajast 4. detsember 2012 ei peetud kinni.

| 1.5 | Sellega seoses tervitab komitee komisjoni kavatsust anda ühtsele Euroopa taevale uus tõuge uue, nn ühtne Euroopa taevas II+ algatusega. |
| --- | --- |

1.5

Sellega seoses tervitab komitee komisjoni kavatsust anda ühtsele Euroopa taevale uus tõuge uue, nn ühtne Euroopa taevas II+ algatusega.

| 1.6 | Komitee on seisukohal, et ühtse Euroopa taeva praeguse õigusraamistiku läbivaatamisel ei tuleks keskenduda mitte ainult institutsioonilistele arengutele ja õigusselguse parandamisele, vaid tugevdada tuleks ka järgmisi elemente:






  — | ülevalt alla komponendid, et täiendada alt üles lähenemisviisi; |
| --- | --- | --- |

1.6

Komitee on seisukohal, et ühtse Euroopa taeva praeguse õigusraamistiku läbivaatamisel ei tuleks keskenduda mitte ainult institutsioonilistele arengutele ja õigusselguse parandamisele, vaid tugevdada tuleks ka järgmisi elemente:

—

ülevalt alla komponendid, et täiendada alt üles lähenemisviisi;

| — | ühtse Euroopa taeva õigeaegse ja tõelise rakendamise tõhustamine sanktsioonide abil, mida kohaldatakse kohustuste täitmatajätmise korral; |
| --- | --- |

—

ühtse Euroopa taeva õigeaegse ja tõelise rakendamise tõhustamine sanktsioonide abil, mida kohaldatakse kohustuste täitmatajätmise korral;

| — | Euroopa lennuliikluse juhtimise abiteenuste lahutamine, avades need suuremale konkurentsile ja turujõududele; |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse juhtimise abiteenuste lahutamine, avades need suuremale konkurentsile ja turujõududele;

| — | teenuste kvaliteedile suunatud eesmärkide määratlemine, suurendades samaväärselt tõhusust; |
| --- | --- |

—

teenuste kvaliteedile suunatud eesmärkide määratlemine, suurendades samaväärselt tõhusust;

| — | õhuruumi kasutajate ulatuslikum kaasamine. |
| --- | --- |

—

õhuruumi kasutajate ulatuslikum kaasamine.

| 1.7 | Euroopa lennuettevõtjad on väga raskes majanduslikus olukorras, mis on juba kaasa toonud tuhandete töökohtade kadumise. Ühtse Euroopa taeva elluviimine ja selle suurem tõhusus on seepärast olulised ka töökohtade säilitamiseks lennunduse väärtusahela kõnealuses osas. Ühtse Euroopa taeva viies sammas on siinkohal otsustava tähtsusega, et asjakohaselt tegeleda tööhõive, töötajate liikuvuse, personalijuhtimises toimuvate muudatuste ja ametialase koolitusega seotud väljakutsetega. Seetõttu peaks tugevdama sotsiaaldialoogi ning see peaks ulatuma kaugemale puhtalt Euroopa lennuliikluse juhtimise sektorist ja olema avatud ka teiste sotsiaalpartnerite osalemiseks kui vaid aeronavigatsiooniteenuse osutajate esindajad, samuti tuleks selle ulatust laienda nii, et arutataks ka sotsiaalseid tagajärgi lennuliikluse juhtimise sektori töötajate, lennuettevõtjate ja lennujaamade jaoks ning töökohtade säilitamise võimalusi ELi lennundussektoris laiemalt. |
| --- | --- |

1.7

Euroopa lennuettevõtjad on väga raskes majanduslikus olukorras, mis on juba kaasa toonud tuhandete töökohtade kadumise. Ühtse Euroopa taeva elluviimine ja selle suurem tõhusus on seepärast olulised ka töökohtade säilitamiseks lennunduse väärtusahela kõnealuses osas. Ühtse Euroopa taeva viies sammas on siinkohal otsustava tähtsusega, et asjakohaselt tegeleda tööhõive, töötajate liikuvuse, personalijuhtimises toimuvate muudatuste ja ametialase koolitusega seotud väljakutsetega. Seetõttu peaks tugevdama sotsiaaldialoogi ning see peaks ulatuma kaugemale puhtalt Euroopa lennuliikluse juhtimise sektorist ja olema avatud ka teiste sotsiaalpartnerite osalemiseks kui vaid aeronavigatsiooniteenuse osutajate esindajad, samuti tuleks selle ulatust laienda nii, et arutataks ka sotsiaalseid tagajärgi lennuliikluse juhtimise sektori töötajate, lennuettevõtjate ja lennujaamade jaoks ning töökohtade säilitamise võimalusi ELi lennundussektoris laiemalt.

| 1.8 | Liikmesriigid, sh need, kes on ühtse Euroopa taeva elluviimisel olnud aeglased, peaksid esitama oma strateegiad enda õhutranspordisektori edasise arengu kohta. |
| --- | --- |

1.8

Liikmesriigid, sh need, kes on ühtse Euroopa taeva elluviimisel olnud aeglased, peaksid esitama oma strateegiad enda õhutranspordisektori edasise arengu kohta.

| 1.9 | Komitee leiab, et ELi lennundussektori saavutatud kõrge turvalisuse tase peaks jääma esmaseks prioriteediks. On eluliselt tähtis tagada, et majanduslike eesmärkide saavutamiseks vajaminevad meetmed toetaksid täiendavalt turvalisuse taset. |
| --- | --- |

1.9

Komitee leiab, et ELi lennundussektori saavutatud kõrge turvalisuse tase peaks jääma esmaseks prioriteediks. On eluliselt tähtis tagada, et majanduslike eesmärkide saavutamiseks vajaminevad meetmed toetaksid täiendavalt turvalisuse taset.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Ühtse Euroopa taeva projekti lõpuleviimine on ELi majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu parandamise protsessi lahutamatu osa, edendades täiendavalt Euroopa ühtset turgu. Ühtse Euroopa taeva eesmärk on parandada Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. See hõlmab kulude vähendamist, ohutuse ja läbilaskevõime suurendamist ning keskkonnamõju vähendamist. Selle eesmärk on pakkuda Euroopa kodanikele paremaid, tõhusamaid ja usaldusväärsemaid lennureisimise tingimusi. |
| --- | --- |

2.1

Ühtse Euroopa taeva projekti lõpuleviimine on ELi majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu parandamise protsessi lahutamatu osa, edendades täiendavalt Euroopa ühtset turgu. Ühtse Euroopa taeva eesmärk on parandada Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. See hõlmab kulude vähendamist, ohutuse ja läbilaskevõime suurendamist ning keskkonnamõju vähendamist. Selle eesmärk on pakkuda Euroopa kodanikele paremaid, tõhusamaid ja usaldusväärsemaid lennureisimise tingimusi.

| 2.2 | Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) hiljutiste aruannete alusel (ACE võrdlusaruanne 2010, ACE võrdlusaruande kavand 2011 ja PRU aruande kavand 2011) tuleks märkida, et perioodil 2007–2011 toimus hulgaliselt muutusi. Seepärast ei tohiks kulutõhususe üldist muutumist analüüsides jätta arvestamata sellel perioodil aset leidnud peamisi sündmusi. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) hiljutiste aruannete alusel (ACE võrdlusaruanne 2010, ACE võrdlusaruande kavand 2011 ja PRU aruande kavand 2011) tuleks märkida, et perioodil 2007–2011 toimus hulgaliselt muutusi. Seepärast ei tohiks kulutõhususe üldist muutumist analüüsides jätta arvestamata sellel perioodil aset leidnud peamisi sündmusi.

| 2.3 | 2010. aastal ulatus Euroopa õhuruumi killustatusest põhjustatud aastane kulu 4 miljardi euroni. See hõlmab 19,4 miljonit minutit hilinemisi, mis tulenesid marsruudi lennuliiklusvoogude juhtimisest. Lisaks oli iga lend keskmiselt 49 km pikem kui otselennu marsruut. Aastatel 2006–2009 kasvas veidi Euroopa tasandil majanduslik kulu liitlennutunni kohta (st reaalselt +1 % aasta kohta). 2010. aastal tõusis see näitaja märkimisväärselt (st reaalselt +4,6 %), enne langust 2011. aastal (-4,3 %) ühtse Euroopa taeva II esimese võrdlusperioodi eel. 2010. aastal langesid lennuliikluse korraldamise ning side-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutamise kulud reaalselt -4,8 %, mis kulus lennuliiklusvoogude juhtimisest tingitud hilinemiste ühikukulude järsu tõusu katmisele (+77,5 %), mis omakorda 2011. aastal langes 42 %. |
| --- | --- |

2.3

2010. aastal ulatus Euroopa õhuruumi killustatusest põhjustatud aastane kulu 4 miljardi euroni. See hõlmab 19,4 miljonit minutit hilinemisi, mis tulenesid marsruudi lennuliiklusvoogude juhtimisest. Lisaks oli iga lend keskmiselt 49 km pikem kui otselennu marsruut. Aastatel 2006–2009 kasvas veidi Euroopa tasandil majanduslik kulu liitlennutunni kohta (st reaalselt +1 % aasta kohta). 2010. aastal tõusis see näitaja märkimisväärselt (st reaalselt +4,6 %), enne langust 2011. aastal (-4,3 %) ühtse Euroopa taeva II esimese võrdlusperioodi eel. 2010. aastal langesid lennuliikluse korraldamise ning side-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutamise kulud reaalselt -4,8 %, mis kulus lennuliiklusvoogude juhtimisest tingitud hilinemiste ühikukulude järsu tõusu katmisele (+77,5 %), mis omakorda 2011. aastal langes 42 %.

| 2.4 | Väga olulised on lennuettevõtjate aeronavigatsiooniteenuste kogukulude märkimisväärsed erinevused, mis 2010. aastal varieerusid 849 eurost 179 euroni, mis on rohkem kui viiekordne vahe. Lisaks on märkimisväärsed erinevused üldjoontes sarnastes majanduslikes ja töötingimustes tegutseva viie suurima aeronavigatsiooniteenuste osutaja ühikukuludes, varieerudes 720 eurost 466 euroni. Selline jaotus on selge märk sellest, et lennuliikluse juhtimine Euroopas ei ole optimaalne. |
| --- | --- |

2.4

Väga olulised on lennuettevõtjate aeronavigatsiooniteenuste kogukulude märkimisväärsed erinevused, mis 2010. aastal varieerusid 849 eurost 179 euroni, mis on rohkem kui viiekordne vahe. Lisaks on märkimisväärsed erinevused üldjoontes sarnastes majanduslikes ja töötingimustes tegutseva viie suurima aeronavigatsiooniteenuste osutaja ühikukuludes, varieerudes 720 eurost 466 euroni. Selline jaotus on selge märk sellest, et lennuliikluse juhtimine Euroopas ei ole optimaalne.

| 2.5 | Ühtse Euroopa taeva I ja II kavade (kehtestatud vastavalt 2004. ja 2009. aastal) tulemused näitavad, et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja üldine suund on õiged ning et on tehtud jõupingutusi lennuliikluse juhtimise eeskirjade optimeerimiseks ja see on hakanud vilja kandma. Siiski on nende kavade puhul avaldunud ka mitmed nõrgad kohad, mis on suures osas tingitud sellest, et liikmesriigid ei ole suutnud selgelt visandada oma praegusi lennunduse valdkonna prioriteete. Nende prioriteedid hõlmavad nii erinevaid valdkondi, nagu lisaväärtuse loomine õhuruumi kasutajate jaoks, lennutegevuselt saadava enda sissetuleku maksimeerimine ning samuti lennunduse kasutamine piirkondliku ja mikromajanduse arengu vahendina. Selle tulemusena on Euroopas aeronavigatsiooniteenuste osutamisel ikka veel suuri puudujääke tõhususes ja kvaliteedis, kuid samas ei ole selle olukorra kohta ka mingit arusaadavat selgitust. Samuti on praegune institutsiooniline korraldus kaugel optimaalsusest, kuna sellele on iseloomulikud arvukad kattumised ja lüngad ning puudub igasugune ühine suund eri sidusrühmade vahel. Seepärast on vaja tugevdada ühtse Euroopa taeva institutsioonilist raamistikku. |
| --- | --- |

2.5

Ühtse Euroopa taeva I ja II kavade (kehtestatud vastavalt 2004. ja 2009. aastal) tulemused näitavad, et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja üldine suund on õiged ning et on tehtud jõupingutusi lennuliikluse juhtimise eeskirjade optimeerimiseks ja see on hakanud vilja kandma. Siiski on nende kavade puhul avaldunud ka mitmed nõrgad kohad, mis on suures osas tingitud sellest, et liikmesriigid ei ole suutnud selgelt visandada oma praegusi lennunduse valdkonna prioriteete. Nende prioriteedid hõlmavad nii erinevaid valdkondi, nagu lisaväärtuse loomine õhuruumi kasutajate jaoks, lennutegevuselt saadava enda sissetuleku maksimeerimine ning samuti lennunduse kasutamine piirkondliku ja mikromajanduse arengu vahendina. Selle tulemusena on Euroopas aeronavigatsiooniteenuste osutamisel ikka veel suuri puudujääke tõhususes ja kvaliteedis, kuid samas ei ole selle olukorra kohta ka mingit arusaadavat selgitust. Samuti on praegune institutsiooniline korraldus kaugel optimaalsusest, kuna sellele on iseloomulikud arvukad kattumised ja lüngad ning puudub igasugune ühine suund eri sidusrühmade vahel. Seepärast on vaja tugevdada ühtse Euroopa taeva institutsioonilist raamistikku.

| 2.6 | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline element. Ühisettevõtte SESAR uuringu kohaselt võiks SESARi makromajanduslik mõju suurendada Euroopa majanduse SKPd 419 miljardi euro ulatuses ning luua umbes 320 000 töökohta. SESARi programmi elluviimine nõuab kõigilt lennunduse väärusahela osalejatelt suuri investeeringuid, mida on raske põhjendada, kui ei ole võimalik tõestada vastuvõetavat investeeringutulu, mis põhineks maapealsete ja õhuruumis paiknevate elementide sünkroniseeritud kasutuselevõtul, hõlmates õhuruumi kasutajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennujaamad. Institutsiooniline raamistik tuleb välja arendada nii, et tagataks SESARi edukas kasutuselevõtt, samas peavad kõik koostööd tegevad pooled läbi viima põhjalikud kulude ja tulude analüüsid järgnevate investeerimisprojektide jaoks kogu lennunduse väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

2.6

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehnoloogiline element. Ühisettevõtte SESAR uuringu kohaselt võiks SESARi makromajanduslik mõju suurendada Euroopa majanduse SKPd 419 miljardi euro ulatuses ning luua umbes 320 000 töökohta. SESARi programmi elluviimine nõuab kõigilt lennunduse väärusahela osalejatelt suuri investeeringuid, mida on raske põhjendada, kui ei ole võimalik tõestada vastuvõetavat investeeringutulu, mis põhineks maapealsete ja õhuruumis paiknevate elementide sünkroniseeritud kasutuselevõtul, hõlmates õhuruumi kasutajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennujaamad. Institutsiooniline raamistik tuleb välja arendada nii, et tagataks SESARi edukas kasutuselevõtt, samas peavad kõik koostööd tegevad pooled läbi viima põhjalikud kulude ja tulude analüüsid järgnevate investeerimisprojektide jaoks kogu lennunduse väärtusahela ulatuses.

| 2.7 | Seepärast on Euroopa Komisjonil kavas anda välja õigusaktide pakett (ühtne Euroopa taevas II+), mis tugineb olemasolevatele ühtse Euroopa taeva algatustele ja mille eesmärk on parandada täiendavalt kulutõhusust, läbilaskevõimet, ohutust ja õigusaktide kvaliteeti. |
| --- | --- |

2.7

Seepärast on Euroopa Komisjonil kavas anda välja õigusaktide pakett (ühtne Euroopa taevas II+), mis tugineb olemasolevatele ühtse Euroopa taeva algatustele ja mille eesmärk on parandada täiendavalt kulutõhusust, läbilaskevõimet, ohutust ja õigusaktide kvaliteeti.

| 2.8 | Euroopa Komisjonilt laekunud teabe kohaselt on ühtse Euroopa taeva II+ eesmärk






  — | tõsta aeronavigatsiooniteenuste madalat tulemuslikkust, taaselustades funktsionaalsed õhuruumiosad; tagada SESARi rakendamise rahastamine; ajakohastada lennujuhtimise maksustamiskava; uuendada tehnoloogiat SESARi elluviimise teel ja töötada välja tõhusamad tulemuseesmärgid; |
| --- | --- | --- |

2.8

Euroopa Komisjonilt laekunud teabe kohaselt on ühtse Euroopa taeva II+ eesmärk

—

tõsta aeronavigatsiooniteenuste madalat tulemuslikkust, taaselustades funktsionaalsed õhuruumiosad; tagada SESARi rakendamise rahastamine; ajakohastada lennujuhtimise maksustamiskava; uuendada tehnoloogiat SESARi elluviimise teel ja töötada välja tõhusamad tulemuseesmärgid;

| — | parandada praegust mitteoptimaalset institutsioonilist korraldust erinevate meetmetega, sh koondada majanduslik reguleerimine Euroopa Komisjoni kätte, andes samas tehnilise reguleerimise ja järelevalve Euroopa Lennundusohutusameti vastutuse alla; tunnustada Eurocontroli kõnealuseid institutsioone toetava organina; ajakohastada võrgustiku haldaja juhtimistava ning selgitada ühtse Euroopa taeva ja Euroopa Lennundusohutusameti raamistikke, kõrvaldades kattuvused ja arendades lõpuks välja Euroopa Lennundusameti, mis hõlmaks kõiki Euroopa lennundussektori järelevalve aspekte, sh tehnilised, majanduslikud ja ohutusküsimused; |
| --- | --- |

—

parandada praegust mitteoptimaalset institutsioonilist korraldust erinevate meetmetega, sh koondada majanduslik reguleerimine Euroopa Komisjoni kätte, andes samas tehnilise reguleerimise ja järelevalve Euroopa Lennundusohutusameti vastutuse alla; tunnustada Eurocontroli kõnealuseid institutsioone toetava organina; ajakohastada võrgustiku haldaja juhtimistava ning selgitada ühtse Euroopa taeva ja Euroopa Lennundusohutusameti raamistikke, kõrvaldades kattuvused ja arendades lõpuks välja Euroopa Lennundusameti, mis hõlmaks kõiki Euroopa lennundussektori järelevalve aspekte, sh tehnilised, majanduslikud ja ohutusküsimused;

| — | vaadata läbi ja ühendada kõik õigusvahendid üheks sidusaks õigusaktiks; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi ja ühendada kõik õigusvahendid üheks sidusaks õigusaktiks;

| — | kutsuda liikmesriike üles kohandama Eurocontroli uue institutsioonilise keskkonnaga. |
| --- | --- |

—

kutsuda liikmesriike üles kohandama Eurocontroli uue institutsioonilise keskkonnaga.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Kooskõlas oma varasemate arvamustega TEN/451 (20. juunist 2011) ja TEN 354/355 (21. jaanuarist 2009) toetab komitee täielikult vajadust ühtse Euroopa taeva ja SESARi algatuste õigeaegse ja ulatusliku rakendamise järele. Seda vajadust tuleks pidada palju tungivamaks, kuna paljude Euroopa lennuettevõtjate majanduslik olukord on praegu väga halb. |
| --- | --- |

3.1

Kooskõlas oma varasemate arvamustega TEN/451 (20. juunist 2011) ja TEN 354/355 (21. jaanuarist 2009) toetab komitee täielikult vajadust ühtse Euroopa taeva ja SESARi algatuste õigeaegse ja ulatusliku rakendamise järele. Seda vajadust tuleks pidada palju tungivamaks, kuna paljude Euroopa lennuettevõtjate majanduslik olukord on praegu väga halb.

| 3.2 | Komitee ootab, et ühtse Euroopa taeva paketi rakendamine viiakse täielikult lõpule, st 2004. ja 2009 aastal algselt kokkulepitud ulatuses. Selleks Euroopa Komisjonile ELi määrustega antud õiguslikud vahendid on piisavad. |
| --- | --- |

3.2

Komitee ootab, et ühtse Euroopa taeva paketi rakendamine viiakse täielikult lõpule, st 2004. ja 2009 aastal algselt kokkulepitud ulatuses. Selleks Euroopa Komisjonile ELi määrustega antud õiguslikud vahendid on piisavad.

| 3.3 | Sellega seoses tervitab komitee komisjoni kavatsust anda ühtse Euroopa taeva algatusele uus tõuge. On väga oluline, et kõik ELi liikmesriigid järgiksid oma varasemaid poliitilisi kohustusi viia ühtne Euroopa taevas õigeaegselt täies ulatuses ellu. Samuti on otsustava tähtsusega, et Euroopa Komisjon säilitaks kogu rakendusprotsessi käigus tugeva juhtpositsiooni ja vastutuse. |
| --- | --- |

3.3

Sellega seoses tervitab komitee komisjoni kavatsust anda ühtse Euroopa taeva algatusele uus tõuge. On väga oluline, et kõik ELi liikmesriigid järgiksid oma varasemaid poliitilisi kohustusi viia ühtne Euroopa taevas õigeaegselt täies ulatuses ellu. Samuti on otsustava tähtsusega, et Euroopa Komisjon säilitaks kogu rakendusprotsessi käigus tugeva juhtpositsiooni ja vastutuse.

| 3.4 | Arvestades, et ühtse Euroopa taeva rakendamise tulemused on pärast jõustumist (ühtne Euroopa taevas I jõustus aprillis 2004 ja ühtne Euroopa taevas II detsembris 2009) olnud üsna kesised, on komitee seisukohal, et ühtse Euroopa taeva praeguse õigusraamistiku läbivaatamine ei peaks keskenduma mitte ainult institutsioonilisele arengule, vaid tugevdada tuleks ka järgmisi elemente:






  — | ülevalt alla komponendid, et täiendada alt üles lähenemisviisi; |
| --- | --- | --- |

3.4

Arvestades, et ühtse Euroopa taeva rakendamise tulemused on pärast jõustumist (ühtne Euroopa taevas I jõustus aprillis 2004 ja ühtne Euroopa taevas II detsembris 2009) olnud üsna kesised, on komitee seisukohal, et ühtse Euroopa taeva praeguse õigusraamistiku läbivaatamine ei peaks keskenduma mitte ainult institutsioonilisele arengule, vaid tugevdada tuleks ka järgmisi elemente:

—

ülevalt alla komponendid, et täiendada alt üles lähenemisviisi;

| — | liikmesriigid peaksid esitama selged strateegiad, eriti need, mis võivad olla vastuolus ühtse Euroopa taeva rakendamisega; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peaksid esitama selged strateegiad, eriti need, mis võivad olla vastuolus ühtse Euroopa taeva rakendamisega;

| — | tõhustada ühtse Euroopa taeva õigeaegset ja tõelist rakendamist kohustuste täitmatajätmise korral rakenduvate sanktsioonide abil; |
| --- | --- |

—

tõhustada ühtse Euroopa taeva õigeaegset ja tõelist rakendamist kohustuste täitmatajätmise korral rakenduvate sanktsioonide abil;

| — | lennuliikluse juhtimise abiteenuste kohustuslik lahutamine, avades need suuremale konkurentsile ja turujõududele; |
| --- | --- |

—

lennuliikluse juhtimise abiteenuste kohustuslik lahutamine, avades need suuremale konkurentsile ja turujõududele;

| — | määratleda teenuste kvaliteedile suunatud eesmärgid ning suurendada samaväärselt tõhusust; |
| --- | --- |

—

määratleda teenuste kvaliteedile suunatud eesmärgid ning suurendada samaväärselt tõhusust;

| — | õhuruumi kasutajate suurem kaasamine; |
| --- | --- |

—

õhuruumi kasutajate suurem kaasamine;

| — | sotsiaalpartnerite – mitte ainult aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajad – ulatuslikum osalemine ühtse Euroopa taeva II+ raames toimuvas sotsiaaldialoogis. |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerite – mitte ainult aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajad – ulatuslikum osalemine ühtse Euroopa taeva II+ raames toimuvas sotsiaaldialoogis.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee kahetseb, et märkimisväärne osa liikmesriike, kellele eesmärgid olid suunatud, ei ole suutnud tulemuseesmärke täita, sest puuduvad tõhusad õiguslikud tagajärjed. Hiljuti esitatud riiklikud tõhususkavad näitavad, et need liikmesriigid on oma eesmärke veelgi nõrgendanud. Selleks et tagada, et liikmesriigid looksid suuremaid sünergiaid oma funktsionaalsetes õhuruumiosades ning lõpuks ka nende vahel, on järelikult selgelt vaja kombineerida kaugeleulatuvad tulemuseesmärgid tõhusa sanktsioonide mehhanismiga, samuti on vaja liikmesriikide ühemõttelisi ja selgeid strateegiaid, mida toetab selle valdkonna õiguse vajalik üleeuroopaline ühtlustamine. Ühtne Euroopa taevas peaks stimuleerima vajalike ühiste Euroopa õigusvahendite (nt tsiviilõigus) väljaarendamist ja ühtset lähenemisviisi Euroopa õhukaitsesektorile. |
| --- | --- |

4.1

Komitee kahetseb, et märkimisväärne osa liikmesriike, kellele eesmärgid olid suunatud, ei ole suutnud tulemuseesmärke täita, sest puuduvad tõhusad õiguslikud tagajärjed. Hiljuti esitatud riiklikud tõhususkavad näitavad, et need liikmesriigid on oma eesmärke veelgi nõrgendanud. Selleks et tagada, et liikmesriigid looksid suuremaid sünergiaid oma funktsionaalsetes õhuruumiosades ning lõpuks ka nende vahel, on järelikult selgelt vaja kombineerida kaugeleulatuvad tulemuseesmärgid tõhusa sanktsioonide mehhanismiga, samuti on vaja liikmesriikide ühemõttelisi ja selgeid strateegiaid, mida toetab selle valdkonna õiguse vajalik üleeuroopaline ühtlustamine. Ühtne Euroopa taevas peaks stimuleerima vajalike ühiste Euroopa õigusvahendite (nt tsiviilõigus) väljaarendamist ja ühtset lähenemisviisi Euroopa õhukaitsesektorile.

| 4.2 | Komitee arvates tuleks ELi ja funktsionaalsete õhuruumiosade tasandile anda suuremad volitused, et aidata lahendada praegust probleemi, kus liikmesriigid keskenduvad pigem oma riigi aeronavigatsiooniteenuste osutajate kaitsmisele või kasutavad neid riigi majandusvahendina, mitte õhuruumikasutajate ja tarbijate/reisijate jaoks lisaväärtuse loomisele. ELi ülesed tulemuseesmärgid peaksid aitama tagada, et saavutatakse 2020. aastaks seatud ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelised eesmärgid (läbilaskevõime kolmekordne suurenemine võrreldes 2005. aastaga, lendude keskkonnamõju vähendamine 10 % ja õhuruumi kasutajate jaoks lennuliikluse korralduse teenuste kulu vähendamine 50 % võrra), ning tooma kaasa edusammud riikide õhuruumide killustatuse vähendamisel. |
| --- | --- |

4.2

Komitee arvates tuleks ELi ja funktsionaalsete õhuruumiosade tasandile anda suuremad volitused, et aidata lahendada praegust probleemi, kus liikmesriigid keskenduvad pigem oma riigi aeronavigatsiooniteenuste osutajate kaitsmisele või kasutavad neid riigi majandusvahendina, mitte õhuruumikasutajate ja tarbijate/reisijate jaoks lisaväärtuse loomisele. ELi ülesed tulemuseesmärgid peaksid aitama tagada, et saavutatakse 2020. aastaks seatud ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelised eesmärgid (läbilaskevõime kolmekordne suurenemine võrreldes 2005. aastaga, lendude keskkonnamõju vähendamine 10 % ja õhuruumi kasutajate jaoks lennuliikluse korralduse teenuste kulu vähendamine 50 % võrra), ning tooma kaasa edusammud riikide õhuruumide killustatuse vähendamisel.

| 4.3 | Komitee rõhutab vajadust tagada ELi tulemuslikkuse hindamise asutuse sõltumatus. Selle tegevus tuleks lahutada Eurocontroli tegevusest ning üle kanda täielikule ELi organile, mis on Euroopa Komisjoni vastutuse all. EL peaks tulemuslikkuse hindamise asutusele andma ka suurema rolli kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ja riiklike tõhususkavade koostamise protsessis. Jätkuma ei peaks aeronavigatsiooniteenuste osutajate üleesindatus. |
| --- | --- |

4.3

Komitee rõhutab vajadust tagada ELi tulemuslikkuse hindamise asutuse sõltumatus. Selle tegevus tuleks lahutada Eurocontroli tegevusest ning üle kanda täielikule ELi organile, mis on Euroopa Komisjoni vastutuse all. EL peaks tulemuslikkuse hindamise asutusele andma ka suurema rolli kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ja riiklike tõhususkavade koostamise protsessis. Jätkuma ei peaks aeronavigatsiooniteenuste osutajate üleesindatus.

| 4.4 | Komitee arvates tuleks ELi tasandil kehtestada karistused ja stiimulid, et vältida tulemuseesmärkide täitmatajätmist ja tagada, et need eesmärgid jääksid eraldi riiklikest huvidest. Eeskätt tuleks kaaluda aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja nende omakapitalilt tehtud investeeringute tulumäära sidumist tõhususkavade edusammudega. |
| --- | --- |

4.4

Komitee arvates tuleks ELi tasandil kehtestada karistused ja stiimulid, et vältida tulemuseesmärkide täitmatajätmist ja tagada, et need eesmärgid jääksid eraldi riiklikest huvidest. Eeskätt tuleks kaaluda aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja nende omakapitalilt tehtud investeeringute tulumäära sidumist tõhususkavade edusammudega.

| 4.5 | Komitee kahetseb, et funktsionaalse õhuruumiosa algatus ei ole suures osas tulemusi andnud ja et ühtse Euroopa taeva II siduvast tähtajast 4. detsember 2012 ei peetud kinni. Funktsionaalse õhuruumiosa algatustele tuleks anda uus tõuge rohkem ülevalt alla suunatud juhtimisega ELi tasandil. Rohkem ülevalt alla lähenemisviis peaks tagama, et funktsionaalsed õhuruumiosad toovad reaalset kasu praeguse iluvigade parandamise asemel. Sellega seoses tuleks ühtse Euroopa taeva võrgustiku haldajale anda volitus teha funktsionaalsete õhuruumiosade kohta konkreetseid projektide ettepanekuid ja neid ellu viia, et optimeerida funktsionaalsete õhuruumiosade juhtimist, õhuruumi, tehnilisi ja inimressursse, võttes aluseks selged tähtajad. Kehtestada tuleks kohustuste täitmatajätmise korral kohaldatavad karistused. Võrgustiku haldajale ja huvitatud õhuruumi kasutajatele tuleks anda ka vaatleja staatus funktsionaalsete õhuruumiosade peamistes organites. |
| --- | --- |

4.5

Komitee kahetseb, et funktsionaalse õhuruumiosa algatus ei ole suures osas tulemusi andnud ja et ühtse Euroopa taeva II siduvast tähtajast 4. detsember 2012 ei peetud kinni. Funktsionaalse õhuruumiosa algatustele tuleks anda uus tõuge rohkem ülevalt alla suunatud juhtimisega ELi tasandil. Rohkem ülevalt alla lähenemisviis peaks tagama, et funktsionaalsed õhuruumiosad toovad reaalset kasu praeguse iluvigade parandamise asemel. Sellega seoses tuleks ühtse Euroopa taeva võrgustiku haldajale anda volitus teha funktsionaalsete õhuruumiosade kohta konkreetseid projektide ettepanekuid ja neid ellu viia, et optimeerida funktsionaalsete õhuruumiosade juhtimist, õhuruumi, tehnilisi ja inimressursse, võttes aluseks selged tähtajad. Kehtestada tuleks kohustuste täitmatajätmise korral kohaldatavad karistused. Võrgustiku haldajale ja huvitatud õhuruumi kasutajatele tuleks anda ka vaatleja staatus funktsionaalsete õhuruumiosade peamistes organites.

| 4.6 | Liikmesriikide panus ELi ühtse Euroopa taeva komiteesse on lähtunud põhisoas pigem riiklikest huvidest kui ELi eesmärkidest. Nimetatud komitee viimane otsus aastate 2015–2019 tulemuslikkuse ja maksustamiskava kohta on järjekordne tagasilöök ühtse Euroopa taeva rakendamisel. Komitee teeb ettepaneku, et nii õhuruumi kasutajatele kui ka aeronavigatsiooniteenuste osutajatele tuleks anda vaatleja staatus ja algatusõigus kõigis ühtse Euroopa taeva komitee tegevustes. |
| --- | --- |

4.6

Liikmesriikide panus ELi ühtse Euroopa taeva komiteesse on lähtunud põhisoas pigem riiklikest huvidest kui ELi eesmärkidest. Nimetatud komitee viimane otsus aastate 2015–2019 tulemuslikkuse ja maksustamiskava kohta on järjekordne tagasilöök ühtse Euroopa taeva rakendamisel. Komitee teeb ettepaneku, et nii õhuruumi kasutajatele kui ka aeronavigatsiooniteenuste osutajatele tuleks anda vaatleja staatus ja algatusõigus kõigis ühtse Euroopa taeva komitee tegevustes.

| 4.7 | Komitee tervitab taas kord komisjoni kavatsust vaadata värske pilguga üle lennuliikluse juhtimise abiteenuste lahutamine kui viis parandada tarbijale keskendumist ja tõhusust. Teenuste lahutamise protsessi kiirendamiseks tuleks kasutada ELi õiguslikke vahendeid. Sellega seoses kahetseb komitee, et komisjonil ei õnnestunud kinni pidada õiguslikust tähtajast 4. detsember 2012, et koostada ja esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule uuring, milles hinnatakse side, navigatsiooni, järelevalve ja aeronavigatsiooni alaste teabeteenuste osutamisele turul valitsevate põhimõtete kohaldamise õiguslikku, turvaalast, tööstuslikku, majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning võetakse arvesse arenguid funktsionaalsete õhuruumiosade ja kättesaadava tehnoloogia osas. |
| --- | --- |

4.7

Komitee tervitab taas kord komisjoni kavatsust vaadata värske pilguga üle lennuliikluse juhtimise abiteenuste lahutamine kui viis parandada tarbijale keskendumist ja tõhusust. Teenuste lahutamise protsessi kiirendamiseks tuleks kasutada ELi õiguslikke vahendeid. Sellega seoses kahetseb komitee, et komisjonil ei õnnestunud kinni pidada õiguslikust tähtajast 4. detsember 2012, et koostada ja esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule uuring, milles hinnatakse side, navigatsiooni, järelevalve ja aeronavigatsiooni alaste teabeteenuste osutamisele turul valitsevate põhimõtete kohaldamise õiguslikku, turvaalast, tööstuslikku, majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning võetakse arvesse arenguid funktsionaalsete õhuruumiosade ja kättesaadava tehnoloogia osas.

| 4.8 | Komitee on seisukohal, et õigusaktides ühtse Euroopa taeva II+ kohta tuleks käsitleda põhiliste omavahel seotud aeronavigatsiooniteenuste ning abiteenuste, nagu side-, navigatsiooni- ja seireteenused, meteoroloogiateenused ning koolitus, lahutamisega. Selle eesmärk on nende teenuste turu avamine, mis võiks kaasa tuua suurema tõhususe, kõrgema kvaliteedi ja kulude üldise vähenemise. Komitee märgib, et abiteenuste täiendava liberaliseerimise olulisust rõhutati ka ühtse Euroopa taeva II+ õigusaktide mõjuhinnangus ning ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelisel konverentsil Limassolis. Kuigi praegused õigusaktid lubavad teenuste eraldamist riiklikul tasandil, on liikmesriigid jätkuvalt pigem kõhklevad selle vahendi kasutamisel tulemuslikkuse tõstmiseks. Kus vähegi võimalik, peaks side-, navigatsiooni- ja seireteenuste ja meteoroloogiateenuste osutamine alluma turutingimustele ja hankemenetlustele. Lisaks ei tohiks turutingimusi kombineerida sama turu määramismehhanismiga, sest vastasel korral hakkab viimane domineerima. Keelata tuleks kõik kohalikud ja olulised ristsubsideerimised. |
| --- | --- |

4.8

Komitee on seisukohal, et õigusaktides ühtse Euroopa taeva II+ kohta tuleks käsitleda põhiliste omavahel seotud aeronavigatsiooniteenuste ning abiteenuste, nagu side-, navigatsiooni- ja seireteenused, meteoroloogiateenused ning koolitus, lahutamisega. Selle eesmärk on nende teenuste turu avamine, mis võiks kaasa tuua suurema tõhususe, kõrgema kvaliteedi ja kulude üldise vähenemise. Komitee märgib, et abiteenuste täiendava liberaliseerimise olulisust rõhutati ka ühtse Euroopa taeva II+ õigusaktide mõjuhinnangus ning ühtse Euroopa taeva kõrgetasemelisel konverentsil Limassolis. Kuigi praegused õigusaktid lubavad teenuste eraldamist riiklikul tasandil, on liikmesriigid jätkuvalt pigem kõhklevad selle vahendi kasutamisel tulemuslikkuse tõstmiseks. Kus vähegi võimalik, peaks side-, navigatsiooni- ja seireteenuste ja meteoroloogiateenuste osutamine alluma turutingimustele ja hankemenetlustele. Lisaks ei tohiks turutingimusi kombineerida sama turu määramismehhanismiga, sest vastasel korral hakkab viimane domineerima. Keelata tuleks kõik kohalikud ja olulised ristsubsideerimised.

| 4.9 | Eurocontroli uut tsentraliseeritud teenuste kontseptsiooni tuleks asjakohaselt kaaluda, eeldusel et need teenused tuginevad vastuvõetavatele äriplaanidele, mida on toetanud operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad (lennuettevõtjad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaamad), ning põhinevad avatud hankemenetlustel, mille puhul on sõlmitud tähtajalised lepingud parima pakkumise teinud ettevõtjatega. |
| --- | --- |

4.9

Eurocontroli uut tsentraliseeritud teenuste kontseptsiooni tuleks asjakohaselt kaaluda, eeldusel et need teenused tuginevad vastuvõetavatele äriplaanidele, mida on toetanud operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad (lennuettevõtjad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaamad), ning põhinevad avatud hankemenetlustel, mille puhul on sõlmitud tähtajalised lepingud parima pakkumise teinud ettevõtjatega.

| 4.10 | Komitee rõhutab, et aeronavigatsiooniteenuste killustatust on võimalik vähendada konsolideeritud keskuste kasutamise kaudu. Siinkohal võiks olla kasulik lähtepunkt nn virtuaalkeskuse kontseptsioon. Selles lähenemisviisis nähakse ette täielikult standarditud meetodite kasutamine eri asukohtades osutatavate lennuliiklusteenistuste puhul, mis kasutavad täielikult standarditud, kuid kohandatavaid toimimismeetodeid, menetlusi ja varustust nii, et õhuruumi kasutajad peavad neid üheks süsteemiks. See mõju on olnud selgelt nähtav ka praegustes ühtse Euroopa taeva programmides, nagu SERA ja SESAR. Selline kord toetab osalevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate täielikku tehnilist ja tegevuslikku koostalitlusvõimet, mis omakorda võimaldab konkreetsele ühikule määratud sektorite ajutist ülekandmist teise ühiku tegevuslikku vastutusalasse. Seega võimaldaks see optimeerida piirkondlike juhtimiskeskuste öist kasutust ning tagada igal ajahetkel optimaalse tulemuse. |
| --- | --- |

4.10

Komitee rõhutab, et aeronavigatsiooniteenuste killustatust on võimalik vähendada konsolideeritud keskuste kasutamise kaudu. Siinkohal võiks olla kasulik lähtepunkt nn virtuaalkeskuse kontseptsioon. Selles lähenemisviisis nähakse ette täielikult standarditud meetodite kasutamine eri asukohtades osutatavate lennuliiklusteenistuste puhul, mis kasutavad täielikult standarditud, kuid kohandatavaid toimimismeetodeid, menetlusi ja varustust nii, et õhuruumi kasutajad peavad neid üheks süsteemiks. See mõju on olnud selgelt nähtav ka praegustes ühtse Euroopa taeva programmides, nagu SERA ja SESAR. Selline kord toetab osalevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate täielikku tehnilist ja tegevuslikku koostalitlusvõimet, mis omakorda võimaldab konkreetsele ühikule määratud sektorite ajutist ülekandmist teise ühiku tegevuslikku vastutusalasse. Seega võimaldaks see optimeerida piirkondlike juhtimiskeskuste öist kasutust ning tagada igal ajahetkel optimaalse tulemuse.

| 4.11 | Seepärast leiab komitee, et ühtse Euroopa taeva II+ õigusaktid peaksid moodustama nõuetekohase õigusraamistiku standardimismeetmete rakendamise juhtimiseks ja suunamiseks järjepideval ja sidusal viisil. Selleks et tagada järjepidev ja kooskõlastatud rakendamine, tuleks funktsionaalsetes õhuruumiosades luua ühine juhtorgan. Standardimismeetmed on realistlik ja tõhus vahend kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.11

Seepärast leiab komitee, et ühtse Euroopa taeva II+ õigusaktid peaksid moodustama nõuetekohase õigusraamistiku standardimismeetmete rakendamise juhtimiseks ja suunamiseks järjepideval ja sidusal viisil. Selleks et tagada järjepidev ja kooskõlastatud rakendamine, tuleks funktsionaalsetes õhuruumiosades luua ühine juhtorgan. Standardimismeetmed on realistlik ja tõhus vahend kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamiseks.

| 4.12 | Komitee tervitab komisjoni kavatsust suurendada ühtse Euroopa taeva võrgustiku haldaja ülesandeid ja volitusi. Sellega seoses on väga oluline lubada õhuruumi kasutajatel osaleda võrgustiku tulemuslikkust puudutavate strateegiliste otsuste tegemisel ning anda aeronavigatsiooniteenuste osutajatele roll kohapealset tulemuslikkust puudutavate otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

4.12

Komitee tervitab komisjoni kavatsust suurendada ühtse Euroopa taeva võrgustiku haldaja ülesandeid ja volitusi. Sellega seoses on väga oluline lubada õhuruumi kasutajatel osaleda võrgustiku tulemuslikkust puudutavate strateegiliste otsuste tegemisel ning anda aeronavigatsiooniteenuste osutajatele roll kohapealset tulemuslikkust puudutavate otsuste tegemisel.

| 4.13 | Komitee võtab teadmiseks asjaolu, et komisjonil on kavas laiendada Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) tegevusala, et amet tegeleks kogu tehnilise reguleerimise ning järelevalvega, hõlmates ka muid kui ohutusega seotud valdkondi. Komitee nõustub, et see võib olla õige lähenemisviis, kuid väljendab muret, et riskipõhiste prioriteetide kontseptsiooni toetamisest hoolimata võib lennundusohutusameti ülekoormamine uute ülesannetega tuua rohkem probleeme kui kasu ning viia ameti tähelepanu eemale selle ohutusega seotud põhiülesandest. Seepärast leiab komitee, et lennundusohutusameti tegevusala laiendamine ei peaks olema praegusel hetkel prioriteet. Selle asemel leiab komitee, et Euroopa Lennundusohutusameti ja ühtse Euroopa taeva raamistike võimalikud kattuvused on võimalik lahendada asjakohaste Euroopa Lennundusohutusameti, Eurocontroli ja komisjoni vaheliste kooskõlastusmehhanismide kaudu, ilma et selleks oleks tingimata vaja muuta institutsioonilist raamistikku. |
| --- | --- |

4.13

Komitee võtab teadmiseks asjaolu, et komisjonil on kavas laiendada Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) tegevusala, et amet tegeleks kogu tehnilise reguleerimise ning järelevalvega, hõlmates ka muid kui ohutusega seotud valdkondi. Komitee nõustub, et see võib olla õige lähenemisviis, kuid väljendab muret, et riskipõhiste prioriteetide kontseptsiooni toetamisest hoolimata võib lennundusohutusameti ülekoormamine uute ülesannetega tuua rohkem probleeme kui kasu ning viia ameti tähelepanu eemale selle ohutusega seotud põhiülesandest. Seepärast leiab komitee, et lennundusohutusameti tegevusala laiendamine ei peaks olema praegusel hetkel prioriteet. Selle asemel leiab komitee, et Euroopa Lennundusohutusameti ja ühtse Euroopa taeva raamistike võimalikud kattuvused on võimalik lahendada asjakohaste Euroopa Lennundusohutusameti, Eurocontroli ja komisjoni vaheliste kooskõlastusmehhanismide kaudu, ilma et selleks oleks tingimata vaja muuta institutsioonilist raamistikku.

| 4.14 | Eurocontrolil on toimiva ühtse Euroopa taeva elluviimisel väga oluline roll. Selleks et tagada tulevikus tsentraliseeritud teenuste, nagu võrgustiku haldaja pakutavad teenused, tulemuslikkuse tõhusus, tuleb muuta praegust Eurocontroli konventsiooni. |
| --- | --- |

4.14

Eurocontrolil on toimiva ühtse Euroopa taeva elluviimisel väga oluline roll. Selleks et tagada tulevikus tsentraliseeritud teenuste, nagu võrgustiku haldaja pakutavad teenused, tulemuslikkuse tõhusus, tuleb muuta praegust Eurocontroli konventsiooni.

| 4.15 | Seoses SESARiga rõhutab komitee, kuivõrd oluline on tagada piisav avaliku sektori rahastamine, et toetada maapealsete ja õhuruumis paiknevate elementide sünkroniseeritud kasutuselevõttu. Lisaks tuleks operatiivses lennutegevuses osalevatele investoritele (õhuruumi kasutajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennujaamad) anda väljapaistev roll SESARi kasutuselevõtu juhtimises, kui tehakse otsuseid prioriteetide kohta, mis põhinevad selgetel äriplaanidel. Komitee rõhutab SESARi kui Euroopa keskse taristuprojekti elluviimise tähtsust. Komitee on eriti mures võimalike kärbete pärast Euroopa ühendamise rahastu eelarves, mis võivad mõjutada suutlikkust jätkata projekti elluviimist. Samuti on äärmiselt oluline välja töötada võimalikud tulevased rahastamismudelid SESARi kasutuselevõtuks militaarsetel eesmärkidel. |
| --- | --- |

4.15

Seoses SESARiga rõhutab komitee, kuivõrd oluline on tagada piisav avaliku sektori rahastamine, et toetada maapealsete ja õhuruumis paiknevate elementide sünkroniseeritud kasutuselevõttu. Lisaks tuleks operatiivses lennutegevuses osalevatele investoritele (õhuruumi kasutajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja lennujaamad) anda väljapaistev roll SESARi kasutuselevõtu juhtimises, kui tehakse otsuseid prioriteetide kohta, mis põhinevad selgetel äriplaanidel. Komitee rõhutab SESARi kui Euroopa keskse taristuprojekti elluviimise tähtsust. Komitee on eriti mures võimalike kärbete pärast Euroopa ühendamise rahastu eelarves, mis võivad mõjutada suutlikkust jätkata projekti elluviimist. Samuti on äärmiselt oluline välja töötada võimalikud tulevased rahastamismudelid SESARi kasutuselevõtuks militaarsetel eesmärkidel.

| 4.16 | Komitee ei toeta komisjoni ettepanekut võtta ülekoormatud marsruutide jaoks kasutusele hindade varieerimine. See ei parandaks tegelikult õhuruumi läbilaskevõime kasutamist. Lisaks võiks see sundida õhusõidukite käitajaid lendama pikemaid marsruute, mis läheks vastuollu ELi eesmärgiga vähendada heitkoguseid kliimamuutuste vastu võitlemise vahendina. Lisaks oleks selline süsteem ka ebaõiglane, sest õhusõidukite käitajad juba maksavad ülekoormatuse eest hilinemiste kaudsete kulude kaudu. Selline lähenemisviis viiks kahekordse karistamiseni, mis oleks täiesti vastuvõetamatu, eriti seepärast, et õhusõidukite käitajad kasutavad marsruuditasusid selleks, et rahastada taristute uuendamist, mis peaks lõpuks vähendama ülekoormatust. |
| --- | --- |

4.16

Komitee ei toeta komisjoni ettepanekut võtta ülekoormatud marsruutide jaoks kasutusele hindade varieerimine. See ei parandaks tegelikult õhuruumi läbilaskevõime kasutamist. Lisaks võiks see sundida õhusõidukite käitajaid lendama pikemaid marsruute, mis läheks vastuollu ELi eesmärgiga vähendada heitkoguseid kliimamuutuste vastu võitlemise vahendina. Lisaks oleks selline süsteem ka ebaõiglane, sest õhusõidukite käitajad juba maksavad ülekoormatuse eest hilinemiste kaudsete kulude kaudu. Selline lähenemisviis viiks kahekordse karistamiseni, mis oleks täiesti vastuvõetamatu, eriti seepärast, et õhusõidukite käitajad kasutavad marsruuditasusid selleks, et rahastada taristute uuendamist, mis peaks lõpuks vähendama ülekoormatust.

| 4.17 | Selle asemel leiab komitee, et hindade varieerimisel tuleks keskenduda sellele, et motiveerida õhusõidukite käitajaid ostma lennuliikluse juhtimissüsteemi üldise tulemuslikkuse parandamiseks vajalikke seadmeid. Seda oleks võimalik saavutada avaliku sektori rahastamisvahendite kasutamisega kasutustasude vähendamiseks nende õhusõidukite käitajate jaoks, kes investeerivad varakult SESARi tehnoloogiatesse. Seda lähenemisviisi võiks seejärel täiendada lisameetmetega, nagu põhimõte „parim varustus, parimad tingimused”, mida komitee täielikult toetab. |
| --- | --- |

4.17

Selle asemel leiab komitee, et hindade varieerimisel tuleks keskenduda sellele, et motiveerida õhusõidukite käitajaid ostma lennuliikluse juhtimissüsteemi üldise tulemuslikkuse parandamiseks vajalikke seadmeid. Seda oleks võimalik saavutada avaliku sektori rahastamisvahendite kasutamisega kasutustasude vähendamiseks nende õhusõidukite käitajate jaoks, kes investeerivad varakult SESARi tehnoloogiatesse. Seda lähenemisviisi võiks seejärel täiendada lisameetmetega, nagu põhimõte „parim varustus, parimad tingimused”, mida komitee täielikult toetab.

5.   Sotsiaaldialoog

| 5.1 | Euroopa lennuettevõtjad on väga raskes majanduslikus olukorras, mis on juba kaasa toonud tuhandete töökohtade kadumise. Ühtse Euroopa taeva elluviimine ja selle suurem tõhusus on seepärast olulised ka töökohtade säilitamiseks lennunduse väärtusahela selles osas. Ühtse Euroopa taeva viies sammas on siinkohal otsustava tähtsusega, et asjakohaselt tegeleda tööhõive, töötajate liikuvuse, personalijuhtimises toimuvate muudatuste ja ametialase koolitusega seotud väljakutsetega. Seetõttu peaks tugevdama sotsiaaldialoogi ning see peaks ulatuma kaugemale puhtalt Euroopa lennuliikluse juhtimise sektorist ja olema avatud ka teiste sotsiaalpartnerite osalemiseks kui vaid aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajad, samuti tuleks selle ulatust laiendada nii, et arutataks ka sotsiaalseid tagajärgi lennuliikluse juhtimise sektori töötajate, lennuettevõtjate ja lennujaamade jaoks ning töökohtade säilitamise võimalusi ELi lennundussektoris laiemalt. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa lennuettevõtjad on väga raskes majanduslikus olukorras, mis on juba kaasa toonud tuhandete töökohtade kadumise. Ühtse Euroopa taeva elluviimine ja selle suurem tõhusus on seepärast olulised ka töökohtade säilitamiseks lennunduse väärtusahela selles osas. Ühtse Euroopa taeva viies sammas on siinkohal otsustava tähtsusega, et asjakohaselt tegeleda tööhõive, töötajate liikuvuse, personalijuhtimises toimuvate muudatuste ja ametialase koolitusega seotud väljakutsetega. Seetõttu peaks tugevdama sotsiaaldialoogi ning see peaks ulatuma kaugemale puhtalt Euroopa lennuliikluse juhtimise sektorist ja olema avatud ka teiste sotsiaalpartnerite osalemiseks kui vaid aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajad, samuti tuleks selle ulatust laiendada nii, et arutataks ka sotsiaalseid tagajärgi lennuliikluse juhtimise sektori töötajate, lennuettevõtjate ja lennujaamade jaoks ning töökohtade säilitamise võimalusi ELi lennundussektoris laiemalt.

| 5.2 | Komitee on kindlal seisukohal, et tõhus pidev sotsiaaldialoog on väga oluline, et aidata kaasa üleminekuprotsessile. Kui töötajad ei ole sellesse üleminekusse täielikult kaasatud, suureneb märkimisväärselt ebaõnnestumise oht. SESARi väljatöötatud uued tehnoloogiad ja tegevuspõhimõtted muudavad eelkõige lennujuhtide traditsioonilist rolli, kellest saavad lennuliikluse haldajad. |
| --- | --- |

5.2

Komitee on kindlal seisukohal, et tõhus pidev sotsiaaldialoog on väga oluline, et aidata kaasa üleminekuprotsessile. Kui töötajad ei ole sellesse üleminekusse täielikult kaasatud, suureneb märkimisväärselt ebaõnnestumise oht. SESARi väljatöötatud uued tehnoloogiad ja tegevuspõhimõtted muudavad eelkõige lennujuhtide traditsioonilist rolli, kellest saavad lennuliikluse haldajad.

| 5.3 | On oluline, et ühtse Euroopa taeva raames toimuv sotsiaaldialoog kajastaks kõigi rakendamises osalevate poolte muresid. Seepärast ei ole praegune aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajate ülekaal õigustatud ning võib põhjustada teiste oluliste valdkondade osalejate edasist diskrimineerimist. |
| --- | --- |

5.3

On oluline, et ühtse Euroopa taeva raames toimuv sotsiaaldialoog kajastaks kõigi rakendamises osalevate poolte muresid. Seepärast ei ole praegune aeronavigatsiooniteenuste osutajate esindajate ülekaal õigustatud ning võib põhjustada teiste oluliste valdkondade osalejate edasist diskrimineerimist.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/14

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Majanduskasvu ergutavad tehnilised tekstiilid” (omaalgatuslik arvamus)

2013/C 198/03

Raportöör: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Kaasraportöör: Ingeborg NIESTROY

12. juulil 2012 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Majanduskasvu ergutavad tehnilised tekstiilid”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 12. märtsil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 172, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Tehniliste tekstiilide sektor, milles on ELis toimunud positiivsed majanduslikud ja tööhõivesuundumused, on näide nn traditsioonilisest sektorist, mis suudab end „uuesti leida” uues ärimudelis, mis vastab täielikult uue tööstusrevolutsiooni nõudmistele (arukam, kaasavam ja jätkusuutlikum). |
| --- | --- |

1.1

Tehniliste tekstiilide sektor, milles on ELis toimunud positiivsed majanduslikud ja tööhõivesuundumused, on näide nn traditsioonilisest sektorist, mis suudab end „uuesti leida” uues ärimudelis, mis vastab täielikult uue tööstusrevolutsiooni nõudmistele (arukam, kaasavam ja jätkusuutlikum).

| 1.2 | Tekstiilmaterjalid ja tekstiilitehnoloogiad on olulised uuendused, mis võivad anda vastuse väga mitmesugustele ühiskonnaprobleemidele. Tehnilised tekstiilid loovad võimalusi teistes tööstusharudes, pakkudes välja ja andes






  — | alternatiivseid materjale: kergeid, elastseid, pehmeid, (multi)funktsionaalseid, vastupidavaid; |
| --- | --- | --- |

1.2

Tekstiilmaterjalid ja tekstiilitehnoloogiad on olulised uuendused, mis võivad anda vastuse väga mitmesugustele ühiskonnaprobleemidele. Tehnilised tekstiilid loovad võimalusi teistes tööstusharudes, pakkudes välja ja andes

—

alternatiivseid materjale: kergeid, elastseid, pehmeid, (multi)funktsionaalseid, vastupidavaid;

| — | uusi tehnoloogiaid: paindlikke, kestvaid, mitmekesiseid; |
| --- | --- |

—

uusi tehnoloogiaid: paindlikke, kestvaid, mitmekesiseid;

| — | funktsionaalseid komponente: usaldusväärseid, multifunktsionaalseid, kulutõhusaid ja kasutajasõbralikke suuremate tehnoloogiasüsteemide ja lahenduste osi. |
| --- | --- |

—

funktsionaalseid komponente: usaldusväärseid, multifunktsionaalseid, kulutõhusaid ja kasutajasõbralikke suuremate tehnoloogiasüsteemide ja lahenduste osi.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi tähelepanu olulistele eduteguritele, mida tuleb toetada, et edendada majanduskasvu selles paljulubavas sektoris:






  — | kehtestada liikmesriikide ja ELi tasandil lihtsad ja tõhusad vahendid, et ergutada ja rahastada tehnoloogilist ja mittetehnoloogilist innovatsiooni; |
| --- | --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi tähelepanu olulistele eduteguritele, mida tuleb toetada, et edendada majanduskasvu selles paljulubavas sektoris:

—

kehtestada liikmesriikide ja ELi tasandil lihtsad ja tõhusad vahendid, et ergutada ja rahastada tehnoloogilist ja mittetehnoloogilist innovatsiooni;

| — | toetada kõiki vajalikke jõupingutusi, mis võimaldavad tööjõul tõsta oma kvalifikatsiooni ja kohandada oma oskusi kasvava turuga (tervishoid, ehitus, transport, kosmeetika jne); |
| --- | --- |

—

toetada kõiki vajalikke jõupingutusi, mis võimaldavad tööjõul tõsta oma kvalifikatsiooni ja kohandada oma oskusi kasvava turuga (tervishoid, ehitus, transport, kosmeetika jne);

| — | lisada asjaomastesse ELi teadus- ja arendustegevuse programmidesse tekstiili komponent eesmärgiga edendada traditsiooniliste materjalide, nagu teras ja tsement, asendamist jätkusuutlikumate tekstiilmaterjalidega; toetada teadustegevust nende materjalide ringlussevõtu ning samuti arenevas „CO2 majanduse” valdkonnas (CO2 kui ressurss); |
| --- | --- |

—

lisada asjaomastesse ELi teadus- ja arendustegevuse programmidesse tekstiili komponent eesmärgiga edendada traditsiooniliste materjalide, nagu teras ja tsement, asendamist jätkusuutlikumate tekstiilmaterjalidega; toetada teadustegevust nende materjalide ringlussevõtu ning samuti arenevas „CO2 majanduse” valdkonnas (CO2 kui ressurss);

| — | võtta arvesse, millist mõju avaldab energiakulu igasugune kasv näiteks lausriide ja komposiitide tootmisega tegelevatele eriti energiamahukatele ettevõtetele ELis; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse, millist mõju avaldab energiakulu igasugune kasv näiteks lausriide ja komposiitide tootmisega tegelevatele eriti energiamahukatele ettevõtetele ELis;

| — | toetada tööstust olelusringi hindamise läbiviimisel, et tõendada toodete keskkonnasäästlikkust. |
| --- | --- |

—

toetada tööstust olelusringi hindamise läbiviimisel, et tõendada toodete keskkonnasäästlikkust.

2.   Tehniliste tekstiilide sektor ELis

2.1   Sektori määratlus ja peamised turud

2.1.1   Tehnilised tekstiilid on tekstiilkiud, materjalid ja tugimaterjalid, mis vastavad pigem tehnilistele kui esteetilistele kriteeriumidele, isegi kui mõne turu puhul, nagu töörõivad või spordivarustus, on täidetud mõlemat liiki kriteeriumid.

Tehnilised tekstiilid annavad funktsionaalse vastuse laiale hulgale konkreetsetele nõudmistele: kergus, vastupanuvõime, tugevdamine, filtreerimine, tule aeglustamine, juhtivus, isoleerimine, elastsus, absorbtsioon jne.

Tänu selliste kiudude olemusele (polüester, polüpropüleen, viskoos, puuvill, süsinik, klaas, aramiid jne) ja samuti kõige asjakohasemate tootmistehnoloogiate valimisele (ketramine, kangakudumine, punumine, silmuskudumine, lausriide tehnoloogia jne), sealhulgas viimistlusprotsessid (värvimine, trükkimine, pealistamine, lamineerimine jne), suudavad tehniliste tekstiilide tootjad välja pakkuda tekstiililahendusi, millel on lõppkasutajate erivajadustele vastavad mehaanilised, vahetus- või kaitseomadused.

Seega ei sõltu määratlus kasutatavast toorainest, kiust ega tehnoloogiast, vaid toote enda lõppkasutusest.

Messe Frankfurt, mis on Techtextili ülemaailmne liider tehniliste tekstiilide messidel, on välja selgitanud 12 peamist turgu (1).

Tegelikult on tehnilised tekstiilid osa laiemast valdkonnast, mida David Rigby Associates nimetab „elastsete materjalide inseneriteaduseks” (2) ja kuhu kuuluvad muu hulgas vahud, kiled, pulbrid, vaigud ja plastid. Need on peamised komponendid ka komposiitides, mida saab määratleda kahe või enama kujult või koostiselt erineva materjali kombinatsioonina; üldjuhul võib põhiaine olla kiuline ja armeeriv aine tugevam kui põhiaine.

2.2   Faktid ja arvud

2.2.1   ELi tekstiili- ja rõivatööstus

EURATEXi värskeima hinnangu kohaselt jõudis ELi tekstiili- ja rõivatööstus 2011. aastal 171,2 miljardi euro suuruse käibeni tänu peaaegu 187 000 ettevõttele, mis annavad tööd rohkem kui 1,8 miljonile töötajale. Ettevõtted on üsna väikesed (tekstiil: 13, rõivatööstus: 9, kokku: 10), mis selgitab, miks nad kauplevad peamiselt siseturul, samas kui ühenduse eksport väljapoole ELi ulatus 38,7 miljardi euroni ehk 22,6 % ülemaailmsest käibest.

| 2011 | Kodumaja-pidamiste tarbimine
  (miljardit eurot) | Käive
  (miljardit eurot) | Ettevõtted
  (tuhandetes) | Tööhõive
  (tuhandetes) | Import väljast-poolt ELi
  (miljardit eurot) | Eksport väljapoole ELi
  (miljardit eurot) | Kauban-dusbilanss
  (miljardit eurot) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rõiva-tööstus | 304,0 | 77,5 | 131,4 | 1 117,9 | 67,7 | 18,4 | –49,32 |
| Tekstiili-tööstus | 166,5 | 93,9 | 55,5 | 716,4 | 25,4 | 20,3 | –5,06 |
| KOKKU | 470,5 | 171,4 | 186,9 | 1 834,3 | 93,1 | 38,7 | –54,37 |
| Allikas: EURATEXi läbivaadatud andmed liikmete andmete kohta ja EUROSTAT 2011. |

2011

Kodumaja-pidamiste tarbimine

(miljardit eurot)

Käive

(miljardit eurot)

Ettevõtted

(tuhandetes)

Tööhõive

(tuhandetes)

Import väljast-poolt ELi

(miljardit eurot)

Eksport väljapoole ELi

(miljardit eurot)

Kauban-dusbilanss

(miljardit eurot)

Rõiva-tööstus

304,0

77,5

131,4

1 117,9

67,7

18,4

–49,32

Tekstiili-tööstus

166,5

93,9

55,5

716,4

25,4

20,3

–5,06

KOKKU

470,5

171,4

186,9

1 834,3

93,1

38,7

–54,37

Allikas: EURATEXi läbivaadatud andmed liikmete andmete kohta ja EUROSTAT 2011.

2.2.2   ELi tehnilise tekstiili tööstus

Oma varasemates arvamustes tekstiilisektori kohta on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhtinud tähelepanu tehnilistele tekstiilidele kui ühele kõige paljulubavamale tegevusvaldkonnale Euroopa tekstiiliettevõtete, eriti VKEde jaoks. ELi tööstusel on juba juhtroll tehniliste tekstiilide arendamisel (3). Kõnealune tööstus pakub tänu oma suurele innovatsioonivõimele ELis otsese ja kaudse tööhõive ja majanduskasvu potentsiaali.

2.2.2.1   Tekstiili allsektor

ELi tehnilise tekstiili tööstuse osaks langeb EURATEXi järgi umbes 30 % tekstiilivaldkonna kogukäibest (välja arvatud rõivatööstus), st 30 miljardit eurot (mõnes liikmesriigis võib turuosa olla suurem, nt Saksamaal 50 %, Austrias 45 % või Prantsusmaal 40 %), 15 000 ettevõtet ja 300 000 töötajat. On analüütikuid, kes leiavad, et lisada tuleks teisi ELi tööstusharusid: osa tekstiilitööstuses kasutatavate seadmete tööstusest ja teiste sektorite tootmistegevuse „tekstiili” osa (nt rehvid ning teede või ehitiste katmine geotekstiilidega). Seetõttu võiks ELi tehniliste tekstiilide tööstus tervikuna olla veelgi suurem (kuni 50 miljardit eurot).

2.2.2.2   EL ülemaailmses kiudude tarbimises

Ülemaailmselt iseloomustab tehnilise tekstiili tootmise arengut kiudude tarbimine. Tehnilise tekstiili tööstus tarbis 2010. aastal ülemaailmselt ligikaudu 22 miljardit tonni kiude, mis moodustab 27,5 % kõigi tekstiili- ja rõivatööstuste 80 miljardi tonnisest kogutarbimisest. Euroopa osakaal tehniliste tekstiilide ülemaailmses tarbimises on CIRFSi (Euroopa tehiskiuliit) hinnangul ligikaudu 15 %.

| | Kiudude tarbimine
  (tuhandetes tonnides) |
| --- | --- |
| EL | 3 437 |
| Põhja- ja Lõuna-Ameerika | 4 111 |
| Hiina | 7 100 |
| India | 4 020 |
| Ülejäänud maailm | 3 812 |
| Kogu maailm | 21 880 |
| Allikad: CIRFS, Edana, JEC |

Kiudude tarbimine

(tuhandetes tonnides)

EL

3 437

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

4 111

Hiina

7 100

India

4 020

Ülejäänud maailm

3 812

Kogu maailm

21 880

Allikad: CIRFS, Edana, JEC

ELi turuosa väärtus on veelgi olulisem: see varieerub 20 % ja 33 % vahel 230 miljardi USA dollari suuruse tehnilise tekstiili maailmaturu peamistes allsegmentides, sealhulgas lausriie ja komposiidid.

TEHNILISE TEKSTIILI MAAILMATURU STRUKTUUR – 2011

| 2011 | Miljonit tonni | Miljardit USA dollarit | ELi osa | Kasvumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehnilised tekstiilid | 25,0 | 133 | 20% | +3,0% |
| Lausriie | 7,6 | 26 | 25% | +6,9% |
| Komposiidid | 8,0 | 94 | 33% | +6,0% |
| Kokku | 40,6 | 253 | | |
| Allikad: INDA, Freedonia Group, IFAI, JEC |

2011

Miljonit tonni

Miljardit USA dollarit

ELi osa

Kasvumäär

Tehnilised tekstiilid

25,0

133

20%

+3,0%

Lausriie

7,6

26

25%

+6,9%

Komposiidid

8,0

94

33%

+6,0%

Kokku

40,6

253

Allikad: INDA, Freedonia Group, IFAI, JEC

2.2.2.3   EL 27 tehniliste tekstiilide eksport maailma 2011. aastal

Viie suurima tehniliste tekstiilide eksportija (Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Belgia) osakaal liikmesriikide koguekspordist muudesse riikidesse on 60 %. Soome, Taani, Rootsi, Tšehhi Vabariik ja Ungari on liikmesriigid, kelle tekstiiliekspordist (välja arvatud rõivatööstus) moodustab suurima osa tehniline tekstiil (vt I lisa: Tehniliste tekstiilide osakaal liikmesriikide 2011. aasta tekstiiliekspordist maailma).

2.2.3   Hiljutised suundumused ELi tehniliste tekstiilide tööstuses

2.2.3.1   Lausriide ja komposiitide kasv

Viimasel aastakümnel on sektoris toimunud 22 % kasv, nagu näitab järgmine joonis, millel esitatakse kiudude tarbimise areng kasutamise järgi (välja arvatud klaaskiud).

Image

Tehniliste tekstiilide sektoris toimuvad olulised tööstuse muutused tulenevalt uute rakenduste suurenevast tähtsusest (meditsiin, sport ja vaba aeg, aeronautika, keskkond) ja radikaalsest üleminekust traditsioonilistelt tehnoloogiatelt (silmuskudumine, kangakudumine, punumine jne) uuematele (nagu komposiidid või lausriide tehnoloogiad).

Euroopas aset leidva kasvu taga on peamiselt kaks tehnoloogiat:

| — | lausriie 60 %-lise kasvumääraga viimase aastakümne jooksul, |
| --- | --- |

—

lausriie 60 %-lise kasvumääraga viimase aastakümne jooksul,

| — | komposiidid 75 %-lise kasvumääraga viimase aastakümne jooksul. |
| --- | --- |

—

komposiidid 75 %-lise kasvumääraga viimase aastakümne jooksul.

2.2.3.2   Juhtpositsioon kolmel turul

„Kolme suurima rakendusala osakaal Euroopas oli üle 50 % kogutarbimisest, kuid kõnealusel juhul olid valdkonnad Mobiltech, Hometech ja Indutech.” (David Rigby Associates (4)).

2.2.3.3   Euromedi partnerlus

ELi tekstiili- ja rõivatööstus on seadnud sisse eduka moetööstusalase partnerluse selliste Euromedi riikidega nagu Maroko, Tuneesia, Egiptus. Seega on tulevikus võimalus edendada ELi investeeringuid mõnel tehniliste tekstiilide turul, mis on juba väljakujunenud, madalama tehnoloogilise tasemega ja tundlikumad Aasia hinnasurvele.

Sellega seoses tuleks eraldi käsitleda Türgi olukorda. Türgi on juhtiv osaline Euromedi moetööstusahelas ja seal on võimas integreeritud tekstiilitööstus toorainetest (puuvill või sünteetilised kiud) rõivaste ja kodutekstiilini. Üha arvukamad Türgi ettevõtjad tegutsevad tehnilistel turgudel (10 %–15 %) ja sisemaine tarbimine on dünaamiline.

2.2.3.4   Suure innovatsioonivõimega sektor

Saksamaal hiljuti läbi viidud uuring kinnitas, et tehniliste tekstiilide ettevõtetel, kes kuuluvad sellesse sektoriülesesse harusse ja tarnivad materjali mitmetele tööstustele, on suur innovatsioonivõime. Nad realiseerivad üle 25 % oma uute innovatiivsete toodete käibest ja on kolmandal kohal auto- ja elektroonikatööstuse järel. (Huneke allikatutvustus 1. EURATEXi konventsioonil Istanbulis).

Image

2.3   SWOT-analüüs (tugevuste, nõrkuste, võimaluste ja ohtude analüüs)

2.3.1   Tugevused ja võimalused

2.3.1.1   Tugevused:

| — | teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kõrgem tase ettevõtetes, sõltumata nende suurusest; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kõrgem tase ettevõtetes, sõltumata nende suurusest;

| — | tõhusad kollektiivsed vahendid innovatsiooni toetamiseks riigi tasandil (tekstiiliklastrid, teadus- ja arendustegevuse keskused jne), eriti Saksamaal, Prantsusmaal, Belgias, Itaalias, Hispaanias, Madalmaades, Poolas; |
| --- | --- |

—

tõhusad kollektiivsed vahendid innovatsiooni toetamiseks riigi tasandil (tekstiiliklastrid, teadus- ja arendustegevuse keskused jne), eriti Saksamaal, Prantsusmaal, Belgias, Itaalias, Hispaanias, Madalmaades, Poolas;

| — | tõhusad kollektiivsed vahendid ELi tasandil: tekstiili- ja rõivatehnoloogia platvorm mitmete koostööprojektidega, mis on rakendusturgude, tekstiiliettevõtete ja teadlaste vahel kujunenud vastastikuselt viljakaks; Euroopa võrgustik, mis hõlmab peamisi tekstiilitehnoloogia asutusi (Textranet), ülikoolide võrgustikud (AUTEX) ja samuti peamisi innovaatilisi tekstiilipiirkondi hõlmav võrgustik; |
| --- | --- |

—

tõhusad kollektiivsed vahendid ELi tasandil: tekstiili- ja rõivatehnoloogia platvorm mitmete koostööprojektidega, mis on rakendusturgude, tekstiiliettevõtete ja teadlaste vahel kujunenud vastastikuselt viljakaks; Euroopa võrgustik, mis hõlmab peamisi tekstiilitehnoloogia asutusi (Textranet), ülikoolide võrgustikud (AUTEX) ja samuti peamisi innovaatilisi tekstiilipiirkondi hõlmav võrgustik;

| — | ELi liidrid kasvavatel turgudel (lausriide osas näiteks Freudenberg või Fiberweb); |
| --- | --- |

—

ELi liidrid kasvavatel turgudel (lausriide osas näiteks Freudenberg või Fiberweb);

| — | ELi juhtpositsioon tekstiilitööstuses kasutatavate seadmete tootmises (75 % ülemaailmsest turust); |
| --- | --- |

—

ELi juhtpositsioon tekstiilitööstuses kasutatavate seadmete tootmises (75 % ülemaailmsest turust);

| — | lõppkasutajate mitmekesisus, mis annab eeliseid madala majanduskasvuga perioodil; |
| --- | --- |

—

lõppkasutajate mitmekesisus, mis annab eeliseid madala majanduskasvuga perioodil;

| — | isikukaitsevahendite kasutamise tugev ergutamine. Euroopa Komisjon on seisukohal, et see on üks kuuest juhtivast turust; |
| --- | --- |

—

isikukaitsevahendite kasutamise tugev ergutamine. Euroopa Komisjon on seisukohal, et see on üks kuuest juhtivast turust;

| — | üldiselt paremad finantsnäitajad kui teistel tekstiili- ja rõivatööstusettevõtetel (rohkem lisaväärtust töötaja kohta, suurem rahavoog, kõrgem marginaal jne); |
| --- | --- |

—

üldiselt paremad finantsnäitajad kui teistel tekstiili- ja rõivatööstusettevõtetel (rohkem lisaväärtust töötaja kohta, suurem rahavoog, kõrgem marginaal jne);

| — | kontroll suurima ülemaailmse messi üle (Techtextil). |
| --- | --- |

—

kontroll suurima ülemaailmse messi üle (Techtextil).

2.3.1.2   Võimalused:

| — | lõppkasutajate kasvavad vajadused tekstiililahenduste järele: mugavus- ja järelevalvelahendused aktiivseks elustiiliks, süsiniku heitkoguste vähendamine transpordis (kaalu vähendamise teel) ja ehituses (termoisolatsiooni abil), meditsiinitehnoloogia parandamine (haiglanakkuste ennetamine, implantaadid, tervisekontroll) jne; |
| --- | --- |

—

lõppkasutajate kasvavad vajadused tekstiililahenduste järele: mugavus- ja järelevalvelahendused aktiivseks elustiiliks, süsiniku heitkoguste vähendamine transpordis (kaalu vähendamise teel) ja ehituses (termoisolatsiooni abil), meditsiinitehnoloogia parandamine (haiglanakkuste ennetamine, implantaadid, tervisekontroll) jne;

| — | tihe koostöö tootjate ja tarbijate vahel, et käsitleda väga spetsiifilisi vajadusi („kohandatud lahendused”) ja nõudlusepõhist innovatsiooni; |
| --- | --- |

—

tihe koostöö tootjate ja tarbijate vahel, et käsitleda väga spetsiifilisi vajadusi („kohandatud lahendused”) ja nõudlusepõhist innovatsiooni;

| — | kasvav vajadus ringlussevõetavuse parandamise järele, näiteks vahu asendamine lausriidega, komposiitmaterjalid ja sõidukite salongiõhu filtrid; |
| --- | --- |

—

kasvav vajadus ringlussevõetavuse parandamise järele, näiteks vahu asendamine lausriidega, komposiitmaterjalid ja sõidukite salongiõhu filtrid;

| — | tehniliste tekstiilide tarbimise kiire kasv elaniku kohta kogu maailmas, eriti Hiinas, Indias ja Brasiilias. |
| --- | --- |

—

tehniliste tekstiilide tarbimise kiire kasv elaniku kohta kogu maailmas, eriti Hiinas, Indias ja Brasiilias.

Image

2.3.2   Nõrkused ja ohud

2.3.2.1   Nõrkused:

| — | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on piiratud investeerimissuutlikkus; |
| --- | --- |

—

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on piiratud investeerimissuutlikkus;

| — | keerulisem juurdepääs krediidile; |
| --- | --- |

—

keerulisem juurdepääs krediidile;

| — | tekstiilitööstuse vähene atraktiivsus kõrgkoolilõpetajate hulgas; |
| --- | --- |

—

tekstiilitööstuse vähene atraktiivsus kõrgkoolilõpetajate hulgas;

| — | looduslike ja keemiliste kiudude tootmise vähenemine ELis, mis viib raskusteni innovatsioonitegevuses, kuna kättesaadavaid kiusorte on vähe ja üha suurem on oht sattuda sõltuvusse impordist; |
| --- | --- |

—

looduslike ja keemiliste kiudude tootmise vähenemine ELis, mis viib raskusteni innovatsioonitegevuses, kuna kättesaadavaid kiusorte on vähe ja üha suurem on oht sattuda sõltuvusse impordist;

| — | praegune tehniliste tekstiilide vähene ringlussevõetavus traditsiooniliste materjalidega võrreldes; |
| --- | --- |

—

praegune tehniliste tekstiilide vähene ringlussevõetavus traditsiooniliste materjalidega võrreldes;

| — | eriti energiamahukas tööstus; |
| --- | --- |

—

eriti energiamahukas tööstus;

| — | spetsialiseerumine väljakujunenud rakendusturgudele, nt Mobiltech (ELi autotootmistööstuse kriitiline olukord) või Hometech, eeskätt vaipade, mööbliriide ja madratsite osas. |
| --- | --- |

—

spetsialiseerumine väljakujunenud rakendusturgudele, nt Mobiltech (ELi autotootmistööstuse kriitiline olukord) või Hometech, eeskätt vaipade, mööbliriide ja madratsite osas.

2.3.2.2   Ohud:

| — | toorainete puudus ja hindade tõus (peamiselt sünteetilised, regenereeritud või anorgaanilised kiud, polümeerid, korrutatud ja filamentlõngad); |
| --- | --- |

—

toorainete puudus ja hindade tõus (peamiselt sünteetilised, regenereeritud või anorgaanilised kiud, polümeerid, korrutatud ja filamentlõngad);

| — | energiakulude (gaas ja elekter) suurenemine ELis, mis võib viia tootmise ümberpaigutamiseni Ameerika Ühendriikidesse või Aasiasse energiamahukamate tootjate puhul (keemilised kiud, lausriie, riidevärvijad, viimistlejad jne); |
| --- | --- |

—

energiakulude (gaas ja elekter) suurenemine ELis, mis võib viia tootmise ümberpaigutamiseni Ameerika Ühendriikidesse või Aasiasse energiamahukamate tootjate puhul (keemilised kiud, lausriie, riidevärvijad, viimistlejad jne);

| — | areneva majandusega riikide kasvav konkurents ja tõkete lisandumine nende riikide turgudele juurdepääsul; Aasia on juba tootmismahult esimene tootmispiirkond, olles 2010. aastal suurendanud oma toodangu väärtust 2,6 korda; |
| --- | --- |

—

areneva majandusega riikide kasvav konkurents ja tõkete lisandumine nende riikide turgudele juurdepääsul; Aasia on juba tootmismahult esimene tootmispiirkond, olles 2010. aastal suurendanud oma toodangu väärtust 2,6 korda;

| — | kasvav hinnasurve, eriti väljakujunenud turgudel; |
| --- | --- |

—

kasvav hinnasurve, eriti väljakujunenud turgudel;

| — | kasvav toodangu võltsimise ja kopeerimise oht. |
| --- | --- |

—

kasvav toodangu võltsimise ja kopeerimise oht.

3.   Selle dünaamilise sektori panus strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisse

3.1   Arukas majanduskasv

Arukas majanduskasv põhineb innovaatilisemal ELi tööstusel, mis kasutab tõhusamalt energiat, uusi materjale, IKT (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) tuge ja kõigi ettevõtete, sealhulgas VKEde konkurentsivõimet.

Tehniliste tekstiilide sektor saab anda arukasse majanduskasvu proportsionaalse panuse mitmel viisil:

| — | parimate tavade edendamine tehnosiirdel ühest sektorist teise (vastastikune täiendamine); |
| --- | --- |

—

parimate tavade edendamine tehnosiirdel ühest sektorist teise (vastastikune täiendamine);

| — | jõupingutuste tegemine, et suurendada tootmise energiatõhusust; |
| --- | --- |

—

jõupingutuste tegemine, et suurendada tootmise energiatõhusust;

| — | suutlikkus ühendada tehnoloogiline innovatsioon ja mittetehnoloogiline innovatsioon: nimmevöö peaks olema patsiendi jaoks tõhus, kuid samas kena disainiga; |
| --- | --- |

—

suutlikkus ühendada tehnoloogiline innovatsioon ja mittetehnoloogiline innovatsioon: nimmevöö peaks olema patsiendi jaoks tõhus, kuid samas kena disainiga;

| — | suutlikkus edendada loovust toodete/materjalide loomisel, kasutamisel ja olelusringi lõpus kõrvaldamisel; |
| --- | --- |

—

suutlikkus edendada loovust toodete/materjalide loomisel, kasutamisel ja olelusringi lõpus kõrvaldamisel;

| — | kogemus töötajate kvalifikatsiooni tõstmisel, et hõivata uusi turge jne; |
| --- | --- |

—

kogemus töötajate kvalifikatsiooni tõstmisel, et hõivata uusi turge jne;

| — | IKT levitamine igapäevaelus tänu arukatele tekstiilidele, st oma keskkonnaga suhtlevatele arukatele tekstiilidele: eakate „arukas riietus”, mis aitab jälgida ja edastada haiglatele eluliselt olulisi füsioloogilisi andmeid, lubades eakatel näiteks koju jääda. |
| --- | --- |

—

IKT levitamine igapäevaelus tänu arukatele tekstiilidele, st oma keskkonnaga suhtlevatele arukatele tekstiilidele: eakate „arukas riietus”, mis aitab jälgida ja edastada haiglatele eluliselt olulisi füsioloogilisi andmeid, lubades eakatel näiteks koju jääda.

3.2   Kaasav majanduskasv

ELi tehniliste tekstiilide sektorit on viimasel ajal iseloomustanud positiivne töökohtade loomine paljudes liikmesriikides, mis mõnel puhul tõi kaasa isegi käsitlemist vajava tööjõu- ja kvalifikatsiooni puuduse.

Kaasav majanduskasv ELis säilitab ja arendab meie sotsiaalset mudelit, mis põhineb kõrgetel standarditel, sotsiaalse heaolu traditsioonil ja tugeval sotsiaalse dialoogi traditsioonil. Haavatavad tööstusharud, territooriumid ja inimesed peaksid pöörama erilist tähelepanu ELi poliitikasuundadele ja liikmesriigi tasandil, et tagada igapäevaelus majanduskasvust, tehnoloogia arengust ja innovatsioonist kasu saamine.

Tehniliste tekstiilide sektor saab omalt poolt kaasavale majanduskasvule mitmel viisil kaasa aidata:

| — | suutlikkus tuua turule sobivaid ja innovatiivseid tooteid ja teenuseid puuetega inimestele, haigetele või eakatele: kohandatud rõivad, kukkumisvastased rõivad, erivarustus spordiks ja vaba aja veetmiseks; |
| --- | --- |

—

suutlikkus tuua turule sobivaid ja innovatiivseid tooteid ja teenuseid puuetega inimestele, haigetele või eakatele: kohandatud rõivad, kukkumisvastased rõivad, erivarustus spordiks ja vaba aja veetmiseks;

| — | suutlikkus leida kohandamise abil vastuseid demograafilistele ja sotsiaalsetele muutustele, mis loovad suuremat nõudlust keerukamate ja personaalsemate toodete ning teenuste järele (vt projektid veebiaadressil Prosumer.net – Euroopa tarbekaupade uuringute algatus). |
| --- | --- |

—

suutlikkus leida kohandamise abil vastuseid demograafilistele ja sotsiaalsetele muutustele, mis loovad suuremat nõudlust keerukamate ja personaalsemate toodete ning teenuste järele (vt projektid veebiaadressil Prosumer.net – Euroopa tarbekaupade uuringute algatus).

3.3   Jätkusuutlik majanduskasv

Jätkusuutlik majanduskasv ELis tähendab energia- ja ressursitõhusat majandust, mis suudab täita oma kohustusi võitluses kliimamuutuste ja peatse ressursside nappusega. Energiatõhususe all peetakse CO2-heite vähendamisele viidates silmas nn süsinikuvaest majandust. Ent tehniliste tekstiilide sektor on esimene näide võimalikust liikumisest majanduse poole, mis kasutab süsinikku ressursina.

Tehniliste tekstiilide sektor saab anda jätkusuutlikku majanduskasvu proportsionaalse panuse kolmel peamisel viisil:

| — | vähendades CO2 heidet tänu kergematele materjalidele transpordis (komposiidid aeronautika valdkonnas ja süsinikkiud autode jaoks); |
| --- | --- |

—

vähendades CO2 heidet tänu kergematele materjalidele transpordis (komposiidid aeronautika valdkonnas ja süsinikkiud autode jaoks);

| — | pakkudes konkreetseid tekstiililahendusi, näiteks filtreerimise, tugevdamise ja isoleerimise valdkonnas, et parandada elamu- ja ehitussektori energiatõhusust; |
| --- | --- |

—

pakkudes konkreetseid tekstiililahendusi, näiteks filtreerimise, tugevdamise ja isoleerimise valdkonnas, et parandada elamu- ja ehitussektori energiatõhusust;

| — | töödeldes polüestri saamiseks ümber plastpudelite polüetüleentereftalaati. |
| --- | --- |

—

töödeldes polüestri saamiseks ümber plastpudelite polüetüleentereftalaati.

Tehniliste tekstiilide võimalikuks jätkusuutlikuks märgistamiseks tuleks ELi ettevõtteid julgustada

| — | kaaluma ökodisaini toodete ja tootmisviiside kavandamisel; |
| --- | --- |

—

kaaluma ökodisaini toodete ja tootmisviiside kavandamisel;

| — | viima läbi oma selliste toodete olelusringi hindamisi, millel on aina olulisem roll tulevikus, sest siiani on traditsioonilisi materjale, nagu metalle, sageli odavam ringlusse võtta. |
| --- | --- |

—

viima läbi oma selliste toodete olelusringi hindamisi, millel on aina olulisem roll tulevikus, sest siiani on traditsioonilisi materjale, nagu metalle, sageli odavam ringlusse võtta.

Süsinikkiududega seoses ootavad lahendamist kolm peamist probleemi:

| — | esiteks töötada naftaajastu lõppu ennetavalt välja ELi ümbertöödeldav süsinikkiud, mis põhineb looduslikel kiududel (5); |
| --- | --- |

—

esiteks töötada naftaajastu lõppu ennetavalt välja ELi ümbertöödeldav süsinikkiud, mis põhineb looduslikel kiududel (5);

| — | teiseks töötada välja ringlussevõtu meetodid, mis võimaldaksid täielikult ümber töödelda tekstiile, mis koosnevad segakangast (80–90 %); |
| --- | --- |

—

teiseks töötada välja ringlussevõtu meetodid, mis võimaldaksid täielikult ümber töödelda tekstiile, mis koosnevad segakangast (80–90 %);

| — | kolmandaks, ambitsioonikam küsimus on tööstuse ja teaduskogukonna toetamine sobivate protsesside väljatöötamisel CO2-st saadava süsiniku kasutamiseks ressursina, nt muundamisega kiirendatud fotosünteesi või muude meetodite teel. Uuringud käivad ka juba teiste rakenduste osas, kuid neid tuleb intensiivistada (liikumaks vähese CO2 heitega majanduse poole) (6). |
| --- | --- |

—

kolmandaks, ambitsioonikam küsimus on tööstuse ja teaduskogukonna toetamine sobivate protsesside väljatöötamisel CO2-st saadava süsiniku kasutamiseks ressursina, nt muundamisega kiirendatud fotosünteesi või muude meetodite teel. Uuringud käivad ka juba teiste rakenduste osas, kuid neid tuleb intensiivistada (liikumaks vähese CO2 heitega majanduse poole) (6).

[Vt II lisa, traditsiooniliste materjalide ja tehniliste tekstiilide keskkonnamõjude kvalitatiivne võrdlus.]

4.   Peamised edu tegurid, mida tuleb ELi tasandil ergutada

4.1   Oskuste ja oskusteabe täiendamine ja edasiandmine

4.1.1   Hariduse roll on kõnealuse sektori arengu võti: tekstiilide, plastide, elastsete materjalide jne valdkonna ülikoolid ja tehnikumid. ELi ettevõtetele peavad olema kättesaadavad noored spetsialistid, kellel on kõnealuste uute turgude jaoks vajalikud oskused: kvalifitseeritum tööjõud, insenerid, kellel on mitmesugused oskused tekstiili, kuid ka kemikaalide, plasti ja vaikude, autotootmise, ehituse jne valdkonnas.

Koolituse ja kvalifikatsiooni roll töötajate jaoks on samuti võtmetähtsusega. Liikmesriigi tasandil tuleks esmatähtsaks seada asjakohasemate oskuste liikumine väljakujunenud turgudelt kasvavatele turgudele.

Sel põhjusel toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööd, mida on teinud Euroopa tekstiili, rõiva ja nahktoodete valdkondlike oskuste nõukogu (European Skills Council Textiles-Clothing-Leather), mille sotsiaalpartnerid lõid 2011. aastal komisjoni finantstoel, ning palub asjaomasel nõukogul hinnata tehniliste tekstiilide ettevõtete vajadusi erioskuste järele.

4.1.2   Arvestades tõsiasja, et uute rakendusturgude kiire areng on üsna hiljutine, on vaja edendada uusi tööhõivevõimalusi selles sektoris. Julgustada tuleks projekti, mille eesmärk on seostada erinevaid olemasolevaid erialaoskuste ja tööhõive vaatluskeskusi. See ülesanne on eriti kiireloomuline tekstiilitööstuse halva kuvandi tõttu.

4.2   Juurdepääs mittetehnoloogilisele ja tehnoloogilisele innovatsioonile ning vahendid uute toodete ja teenuste turule toomiseks

Programmis „Horisont 2020” ajavahemikuks 2014–2020 on komisjon esile toonud kolm peamist prioriteeti:

| — | ühiskonnaprobleemid, |
| --- | --- |

—

ühiskonnaprobleemid,

| — | juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas, |
| --- | --- |

—

juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas,

| — | teadusbaasi tugevdamine. |
| --- | --- |

—

teadusbaasi tugevdamine.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab programmis „Horisont 2020” eelneva seitsmenda raamprogrammiga võrreldes tehtud peamisi muudatusi:

| — | tööstuse ja VKEde osaluse ja kasu suurendamine; |
| --- | --- |

—

tööstuse ja VKEde osaluse ja kasu suurendamine;

| — | rohkem väiksemaid vähesema halduskoormusega projekte (maksimumkestus 2 aastat, 3–6 partnerit); |
| --- | --- |

—

rohkem väiksemaid vähesema halduskoormusega projekte (maksimumkestus 2 aastat, 3–6 partnerit);

| — | selge pühendumine innovatsiooni, sealhulgas mittetehnoloogilise innovatsiooni toetamisele. |
| --- | --- |

—

selge pühendumine innovatsiooni, sealhulgas mittetehnoloogilise innovatsiooni toetamisele.

4.2.1   Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME), sest see pakub tarbekaupade sektoris tegutsevatele VKEdele vahendeid, et tuua turule innovatiivseid tarbekaupu uusi ärimudeleid kasutavate tehnoloogia turustamise projektide ja algatuste abil.

4.2.2   Mitmesugustest (juba mainitud) riikliku ja ELi tasandi kollektiivsetest vahenditest saadud kogemuste põhjal on tuvastatud mõned konkreetsed selle sektori vajadused:

| — | lihtsa, VKE-sõbraliku teabevahetusvormi väljatöötamine uute toodete ja materjalidega seotud teadus- ja arendustegevuse programmide osas (sest suurel osal neist on seosed tekstiilidega); |
| --- | --- |

—

lihtsa, VKE-sõbraliku teabevahetusvormi väljatöötamine uute toodete ja materjalidega seotud teadus- ja arendustegevuse programmide osas (sest suurel osal neist on seosed tekstiilidega);

| — | tootmis- ja uurimisasutuste teaduskoostöö ja innovatsiooni struktuuride toetamine (tekstiili- ja rõivatööstuse tulevikku käsitlev ELi tehnoloogiaplatvorm, riikliku tasandi nõukogud ja võrgustikud, piirkondlikud innovatiivsed klastrid jne); |
| --- | --- |

—

tootmis- ja uurimisasutuste teaduskoostöö ja innovatsiooni struktuuride toetamine (tekstiili- ja rõivatööstuse tulevikku käsitlev ELi tehnoloogiaplatvorm, riikliku tasandi nõukogud ja võrgustikud, piirkondlikud innovatiivsed klastrid jne);

| — | tagada selliste struktuuride vahel teabevahetus ja vastastikmõju kogu ELis ning sarnaste struktuuride vahel teistes tööstussektorites, et edendada sektoriülest innovatsiooni; |
| --- | --- |

—

tagada selliste struktuuride vahel teabevahetus ja vastastikmõju kogu ELis ning sarnaste struktuuride vahel teistes tööstussektorites, et edendada sektoriülest innovatsiooni;

| — | programmis „Horisont 2020” uue, ambitsioonika rahastamise väljapakkumine tekstiilide ringlusse võtmiseks (nii tootmisjäätmed kui ka valmistooted), et parandada tekstiilide ringlussevõtu tulemuslikkust võrdväärselt paberi- või klaasitööstusega. Jäätmedirektiivi läbivaatamine pakub võimaluse korrastada tekstiili ringlussevõtu sektorit; |
| --- | --- |

—

programmis „Horisont 2020” uue, ambitsioonika rahastamise väljapakkumine tekstiilide ringlusse võtmiseks (nii tootmisjäätmed kui ka valmistooted), et parandada tekstiilide ringlussevõtu tulemuslikkust võrdväärselt paberi- või klaasitööstusega. Jäätmedirektiivi läbivaatamine pakub võimaluse korrastada tekstiili ringlussevõtu sektorit;

| — | intensiivistada uuringuid, milles CO2 käsitletakse ressursina, sh kiirendatud fotosüntees. |
| --- | --- |

—

intensiivistada uuringuid, milles CO2 käsitletakse ressursina, sh kiirendatud fotosüntees.

4.3   Rahastamisele juurdepääsu probleem

4.3.1   Juurdepääs pankadest rahastamisele

Uute maksevõimenõuete rakendamine Basel III (7) alusel kitsendab krediiditegevust pangandussektoris tingituna omakapitali kõrgemast tasemest, mida nõuavad panku reguleerivad asutused. Krediidipiirangul on tugev mõju VKEdele, eriti tööstussektorites.

Juurdepääs mitmesuguste investeeringute rahastamisele (investeeringud masinatesse, uutesse tehnoloogiatesse, majanduskasvu välisesse mõõtmesse, patentide ostmisse jne) on oluline tegur tehniliste tekstiilide arendamisel ELis.

Pangakrediidile juurdepääs on VKEde jaoks tavaliselt keerulisem, sest nende omakapital on väiksem, millele võib ebasoodsa tegurina lisanduda sektori negatiivne reiting.

4.3.2   Juurdepääs pangandusvälisele rahastamisele

Pangandusvälise rahastamise osakaal on ELi majanduses piiratum kui USAs: vastavalt 1/3 ja 2/3. Seega tuleks julgustada tegutsemist selle nimel, et edendada VKEde juurdepääsu finantsturgudele ning propageerida äriingleid ja aktsiafonde.

Tehniliste tekstiilide ettevõtetel on teatavad omadused, mis võivad meelitada ligi erainvesteeringuid: need on sageli pereettevõtted, nende juhid on sageli teadusliku taustaga insenerid (näiteks kirurgide käivitatud teatud idufirmad Prantsusmaal, et töötada välja spetsiifilisi haavaniite ja proteese) ning nende teadus- ja arendustegevusse investeeritav osa käibest on suurem kui nn traditsioonilistes tööstustes (vt eespool 2.2.3.4).

4.4   Intellektuaalomandi õiguste kaitse ELis ja väljaspool

VKEd alahindavad üldiselt oma immateriaalse põhivara väärtust. Neil tuleks aidata kaitsta oma intellektuaalomandi õigusi, eriti patentide, kaubamärkide valdkonnas, samas kui mudelid ja disain on olulisemad moe- ja kodusisustuse turu jaoks.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib Euroopa patendi kiiret rakendamist, mis pakuks ELi innovatiivsetele VKEdele patentsuse raames lihtsa, ühetaolise ja taskukohase kaitse (eraldi SWOT-analüüs innovatsiooni ja turu liigi ning ettevõtte profiili kohta).

Ülemaailmsel tasandil on Euroopa ettevõtted ulatusliku kopeerimise ja võltsimise ohvrid. Euroopa Komisjon peaks aitama neil kaitsta oma õigusi suurematel arenevatel turgudel, nagu Hiina, India, Brasiilia või Mehhiko. Kaubamärkide, disaini ja mudelite kaitsmise probleemid on juba hästi tuntud loometööstuses. Tekstiilitööstuses kasutatavate seadmete, uute kiudude ja uusi funktsionaalsusi lisavate uute protsesside patentide kaitset tuleks tugevdada Euroopa Komisjoni intellektuaalomandi õiguste tegevuskavas.

4.5   Juurdepääs riigihangetele ELis ja välismaal

Riigihanked kujutavad endast olulist hooba töökohtade loomiseks, jätkusuutliku arengu julgustamiseks ja tehniliste tekstiilide äris innovatsiooni stimuleerimiseks (8). ELis peaksid nõuded sisaldama majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakriteeriume. Avaliku sektori ostjaid tuleks aktiivselt julgustada ja koolitada, et nad teaksid, kuidas leevendada hinna- ja muid kriteeriume (praktilised suunised).

Piirata tuleks nende välisettevõtete juurdepääsu Euroopa riigihangetele, kes tegutsevad välismaal ega järgi ELi sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, ning parandada tuleks ELi ettevõtete juurdepääsu välismaa riigihangetele.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab 21. märtsi 2012. aasta määruse ettepanekut, mille eesmärk on täielik vastastikkus ELi-väliste ettevõtete ELi riigihangetele juurdepääsu ning ELi ettevõtete ELi-välistele riigihangetele juurdepääsu vahel (9).

4.6   Juurdepääs kolmandate riikide turgudele

Kaubanduse peadirektoraat on nüüd täiesti teadlik ELi tekstiili- ja rõivatööstuse laienemishuvidest ning komisjon juba tegeleb erinevate tariifsete ja mittetariifsete tõkete mõistmise ja kõrvaldamisega.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub kaubanduse peadirektoraadil võtta jätkuvatel ja tulevastel kahepoolsetel läbirääkimistel (India, Kanada, Jaapan, USA jne) arvesse tehniliste tekstiilide erivajadusi:

| — | pöörates rohkem tähelepanu investeeringutele (ja mitte ainult ekspordile); |
| --- | --- |

—

pöörates rohkem tähelepanu investeeringutele (ja mitte ainult ekspordile);

| — | pöörates rohkem tähelepanu kõigile neile tollitariifistiku rubriikidele, mida ei ole spetsiaalselt lisatud peatükkidesse 50–63 (lõngadest rõivasteni), näiteks klaaskiust kangad (HS 70.19) või lausriidest hügieenitooted (HS 96.19); |
| --- | --- |

—

pöörates rohkem tähelepanu kõigile neile tollitariifistiku rubriikidele, mida ei ole spetsiaalselt lisatud peatükkidesse 50–63 (lõngadest rõivasteni), näiteks klaaskiust kangad (HS 70.19) või lausriidest hügieenitooted (HS 96.19);

| — | uurides lähemalt probleeme ELi ettevõtete juurdepääsul välismaa riigihangetele sellistes valdkondades nagu töörõivad, haiglad jne; |
| --- | --- |

—

uurides lähemalt probleeme ELi ettevõtete juurdepääsul välismaa riigihangetele sellistes valdkondades nagu töörõivad, haiglad jne;

| — | lisades näiteks tulevasse Atlandi-ülesesse kokkuleppesse mõned standardimise kohustused. |
| --- | --- |

—

lisades näiteks tulevasse Atlandi-ülesesse kokkuleppesse mõned standardimise kohustused.

4.7   Juurdepääs otsustava tähtsusega toorainetele

Üle 80 % tehnilistes tekstiilides kasutatavatest kiududest on sünteetilised. Mõned neist on kättesaadavad suurtes kogustes ja taskukohaste hindadega, näiteks polüester, samas kui teised, nagu süsinikkiud, aramiid, klaaskiud või eriti tugev lõng, on kallimad ja tavaliselt toodetud väljaspool ELi.

ELi tehniliste tekstiilide tööstus sõltub ELi-välistest tarnijatest, keda võivad peibutada piiravad kaubandusmeetmed, nagu juhtus Indiaga 2011. aastal (piiravad kaubandusmeetmed puuvillatoorainele ja puuvillalõngale).

Sel eesmärgil palub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjonil

| — | võtta vajaduse korral oma toorainealases „diplomaatias” arvesse tehniliste tekstiilide jaoks otsustava tähtsusega tooraineid; |
| --- | --- |

—

võtta vajaduse korral oma toorainealases „diplomaatias” arvesse tehniliste tekstiilide jaoks otsustava tähtsusega tooraineid;

| — | ergutada looduslike kiudude – lina, kanepi, villa, tselluloosikiudude – ja biopolümeeride tootmist, et tagada tekstiilitööstusele kohapeal kasvatatud tooraineressursid. |
| --- | --- |

—

ergutada looduslike kiudude – lina, kanepi, villa, tselluloosikiudude – ja biopolümeeride tootmist, et tagada tekstiilitööstusele kohapeal kasvatatud tooraineressursid.

5.   I lisa

Tehnilise tekstiili osa 2011 aastal tekstiiliekspordist maailma liikmesriikide kaupa (välja arvatud rõivatööstus)

| Liikmes-riik | Tehniliste tekstiilide osa ainult tekstiilide ekspordist | Eksport eurodes | Osa kogueks-pordist |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | 21% | 545 836 380 | 2,5% |
| BE | 28% | 1 664 943 280 | 7,5% |
| BG | 23% | 94 353 020 | 0,4% |
| CZ | 46% | 1 075 687 960 | 4,9% |
| DE | 37% | 5 471 826 120 | 24,8% |
| DK | 55% | 696 198 480 | 3,2% |
| EE | 40% | 44 819 560 | 0,2% |
| FI | 61% | 201 378 760 | 0,9% |
| FR | 35% | 1 781 833 080 | 8,1% |
| GR | 16% | 106 778 290 | 0,5% |
| HU | 47% | 356 668 170 | 1,6% |
| IT | 23% | 2 608 481 980 | 11,8% |
| LT | 39% | 178 787 500 | 0,8% |
| NL | 31% | 1 499 620 840 | 6,8% |
| PL | 42% | 723 561 280 | 3,3% |
| PT | 23% | 383 053 520 | 1,7% |
| RO | 24% | 237 749 020 | 1,1% |
| SE | 65% | 558 986 660 | 2,5% |
| SK | 36% | 262 766 180 | 1,2% |
| SL | 37% | 221 994 210 | 1,0% |
| SP | 28% | 963 521 670 | 4,4% |
| UK | 40% | 1 683 055 490 | 7,6% |
| Teised 5 (o) | 65% | 712 194 990 | 3,2% |
| ELi riigid | 33,3% | 22 074 096 440 | 100% |
| (o): Küpros, Iirimaa, Luksemburg, Läti ja Malta

  Allikas: EURATEXi arvutus CITH andmete põhjal |

Liikmes-riik

Tehniliste tekstiilide osa ainult tekstiilide ekspordist

Eksport eurodes

Osa kogueks-pordist

AT

21%

545 836 380

2,5%

BE

28%

1 664 943 280

7,5%

BG

23%

94 353 020

0,4%

CZ

46%

1 075 687 960

4,9%

DE

37%

5 471 826 120

24,8%

DK

55%

696 198 480

3,2%

EE

40%

44 819 560

0,2%

FI

61%

201 378 760

0,9%

FR

35%

1 781 833 080

8,1%

GR

16%

106 778 290

0,5%

HU

47%

356 668 170

1,6%

IT

23%

2 608 481 980

11,8%

LT

39%

178 787 500

0,8%

NL

31%

1 499 620 840

6,8%

PL

42%

723 561 280

3,3%

PT

23%

383 053 520

1,7%

RO

24%

237 749 020

1,1%

SE

65%

558 986 660

2,5%

SK

36%

262 766 180

1,2%

SL

37%

221 994 210

1,0%

SP

28%

963 521 670

4,4%

UK

40%

1 683 055 490

7,6%

Teised 5 (o)

65%

712 194 990

3,2%

ELi riigid

33,3%

22 074 096 440

100%

(o): Küpros, Iirimaa, Luksemburg, Läti ja Malta

Allikas: EURATEXi arvutus CITH andmete põhjal

6.   II lisa Traditsiooniliste materjalide ja tehniliste tekstiilide keskkonnamõjude kvalitatiivne võrdlus 3 näite alusel

Veebruar 2013, IFTH – Prantsuse tekstiili- ja rõivainstituut

Üksikasjalikku teaduslikult põhjendatud keskkonnamõjude võrdlust on soovitav teha olelusringi hindamise alusel. Üks selle vahendi oluline puudus on kogutavate ja kasutatavate andmete maht ning võimalike hüpoteeside suur arv, mistõttu on nendevahelist olelusringi hindamist raske võrrelda ja tõlgendada.

Andmaks aimu tehniliste tekstiilide kasutamise keskkonnaalasest huvist kogume näiteks olelusringi hindamise tulemused, milles võrreldakse tekstiilmaterjale traditsiooniliste materjalidega kolmes eri rakendusvaldkonnas. Rakendused valiti ehitus- ja transporditoodete hulgast. Neile kahele sektorile koos toiduainete ja jookide sektoriga langeb 70–80 % Euroopa toodete kogu olelusringi mõjust (Environmental Impact of Products (EIPRO), Analysis of the life cycle environmental impacts related to the final consumption of the EU-25 (http://ec.europa.eu/environment/ipp/pdf/eipro_report.pdf)). Esitatud tulemused põhinevad normaliseeritud väärtusel (v.a. kolmas, mille kohta normaliseeritud väärtust uuringus ei kalkuleeritud) ja käivad iga toote olulisima keskkonnamõju kohta. Tulemused osutavad märkimisväärsetele eelistele, mis on tingitud tehniliste tekstiilide paremast keskkonnatoimest.

6.1   1 Ehitus – isolatsioon

Image

6.2   2 Ehitus – veepaak

Image

6.3   3 Lennutransport – konstruktsioonitoru

Image

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  1. Agrotech: põllumajandus, metsandus ja kalandus. 2. Buildtech: ehitised ja ehitus. 3. Clothtech: kingade ja rõivaste funktsionaalsed komponendid. 4. Geotech: geotekstiilid ja tsiviilehitus. 5. Hometech: mööbli, põrandakatete komponendid. 6. Indutech: filtreerimine ja muud tööstuses kasutatavad tooted. 7. Medtech: hügieen ja meditsiin. 8. Mobiltech: transpordiehitus, seaded ja sisustus. 9. Oekotech: keskkonnakaitse. 10. Packtech: pakendamine ja ladustamine. 11. Protech: isiku- ja omandi kaitse. 12. Sporttech: sport ja vaba aeg.

1

(2)  „Technical Textiles and Nonwovens: World Market Forecasts to 2010”, David Rigby Associates, kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.fibre2fashion.com/industry-article/pdffiles/Technical-Textiles-and-Nonwovens.pdf.

2

Technical Textiles and Nonwovens: World Market Forecasts to 2010

(3)

3

| — | Täiendav arvamus teatise „Tekstiili- ja rõivasektori tulevik laienenud Euroopa Liidus” (CCMI/009) kohta, vastu võetud 7. juunil 2004, raportöör: Michel Nollet. |
| --- | --- |

—

Täiendav arvamus teatise „Tekstiili- ja rõivasektori tulevik laienenud Euroopa Liidus” (CCMI/009) kohta, vastu võetud 7. juunil 2004, raportöör: Michel Nollet.

| — | Arvamus teatise „Tekstiili- ja rõivasektori tulevik laienenud Euroopa Liidus” (INT/220) kohta, vastu võetud 1. juulil 2004, raportöör: Antonello Pezzini. |
| --- | --- |

—

Arvamus teatise „Tekstiili- ja rõivasektori tulevik laienenud Euroopa Liidus” (INT/220) kohta, vastu võetud 1. juulil 2004, raportöör: Antonello Pezzini.

| — | CCMI teabearuanne „Euroopa tekstiili- ja jalatsitööstuse areng” (CCMI/041), vastu võetud 4. veebruaril 2008, raportöör: Claudio Cappellini. |
| --- | --- |

—

CCMI teabearuanne „Euroopa tekstiili- ja jalatsitööstuse areng” (CCMI/041), vastu võetud 4. veebruaril 2008, raportöör: Claudio Cappellini.

| — | Arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tekstiilinimetuste ja tekstiiltoodete märgistamise kohta” (INT/477), vastu võetud 16. detsembril 2009, raportöör: Claudio Cappellini. |
| --- | --- |

—

Arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tekstiilinimetuste ja tekstiiltoodete märgistamise kohta” (INT/477), vastu võetud 16. detsembril 2009, raportöör: Claudio Cappellini.

(4)  Vt allmärkus 1.

4

(5)  Sel on aga oma piirangud, kuna vaja on maad ja tekib vastuolu toiduainete tootmisega (nagu on ilmnenud juba biokütuste puhul).

5

(6)  Vt näiteks www.bio-based.eu, www.nova-institut.de VCI /Dechema, 2009: Positionspapier – Verwertung und Speicherung von CO2.

6

2

(7)  Need on uued kapitali- ja likviidsusnõuded pankadele.

7

(8)  Vt ka CCMI teabearuanne Euroopa tekstiili- ja jalatsitööstuse arengu kohta (CCMI/041) CESE 1572/2007, vastu võetud 4. veebruaril 2008, raportöör: Claudio Cappellini.

8

(9)  Euroopa Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele, COM(2012) 124 final, 21.3.2012, kättesaadav aadressil http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0124:FIN:ET:PDF.

9

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/26

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi Arktika-poliitika uutele globaalsetele väljakutsetele vastamiseks selles piirkonnas – kodanikuühiskonna seisukoht”

2013/C 198/04

Raportöör: Filip HAMRO-DROTZ

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 11.–12. juulil 2012 toimunud täiskogu istungjärgul vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„ELi Arktika-poliitika uutele globaalsetele väljakutsetele vastamiseks selles piirkonnas – kodanikuühiskonna seisukoht”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 27. märtsil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 163, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 6.

1.   Taust

| 1.1 | Arktika piirkond on märkimisväärselt muutumas. Kliimamuutused avaldavad enneolematut mõju atmosfääri soojenemisele ja jääkilbi õhenemisele kõnealuses piirkonnas. Samas mõjutavad need maailmamajandust, kuna loovad uusi majandustegevuse võimalusi loodusvarade poolest rikkas piirkonnas. Maailma pilgud on suunatud Arktika piirkonnale, mille habras ökosüsteem ja rahvastik vajavad asjakohast kaitset ja tähelepanu. Muutustel võivad olla geopoliitilised tagajärjed. |
| --- | --- |

1.1

Arktika piirkond on märkimisväärselt muutumas. Kliimamuutused avaldavad enneolematut mõju atmosfääri soojenemisele ja jääkilbi õhenemisele kõnealuses piirkonnas. Samas mõjutavad need maailmamajandust, kuna loovad uusi majandustegevuse võimalusi loodusvarade poolest rikkas piirkonnas. Maailma pilgud on suunatud Arktika piirkonnale, mille habras ökosüsteem ja rahvastik vajavad asjakohast kaitset ja tähelepanu. Muutustel võivad olla geopoliitilised tagajärjed.

| 1.2 | Komitee taotleb ELilt sihikindlat Arktika strateegiat ja veenvat pühendumist koostööle Arktika piirkonna riikidega. Arktika piirkonnal on ELi jaoks suur tähtsus ja EL võib Arktika piirkonna koostööle palju kaasa aidata. Taotletakse panust vastutustundlikku, külma kliimavööndi alasele oskusteabele tuginevasse majandustegevusse ning infrastruktuuri arendamist. Samuti taotletakse kliimamuutusi käsitleva teaduskoostöö jätkamist ja sihipäraseid jõupingutusi piirkonna tundliku keskkonna kaitse nimel. |
| --- | --- |

1.2

Komitee taotleb ELilt sihikindlat Arktika strateegiat ja veenvat pühendumist koostööle Arktika piirkonna riikidega. Arktika piirkonnal on ELi jaoks suur tähtsus ja EL võib Arktika piirkonna koostööle palju kaasa aidata. Taotletakse panust vastutustundlikku, külma kliimavööndi alasele oskusteabele tuginevasse majandustegevusse ning infrastruktuuri arendamist. Samuti taotletakse kliimamuutusi käsitleva teaduskoostöö jätkamist ja sihipäraseid jõupingutusi piirkonna tundliku keskkonna kaitse nimel.

| 1.3 | Arktika nõukogu positsiooni ja ELi positsiooni nõukogus tuleb tugevdada. Kodanikuühiskond tuleb ulatuslikult kaasata Arktika piirkonna koostöösse. Arktika piirkonna koostöös vajatakse rohkem avatust ja teabevahetuse järjekindlat parandamist. |
| --- | --- |

1.3

Arktika nõukogu positsiooni ja ELi positsiooni nõukogus tuleb tugevdada. Kodanikuühiskond tuleb ulatuslikult kaasata Arktika piirkonna koostöösse. Arktika piirkonna koostöös vajatakse rohkem avatust ja teabevahetuse järjekindlat parandamist.

| 1.4 | Komiteele tuli arvamuse koostamisel oluliselt kasuks Lapimaa Ülikooli (1) Arktika keskusega koostöös korraldatud avalik konsultatsioon Põhja-Soomes (Rovaniemi). Komitee eesmärk on panustada Arktika piirkonna koostöösse ja ELi Arktika-poliitikasse ning tugevdada sidemeid piirkonna kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

1.4

Komiteele tuli arvamuse koostamisel oluliselt kasuks Lapimaa Ülikooli (1) Arktika keskusega koostöös korraldatud avalik konsultatsioon Põhja-Soomes (Rovaniemi). Komitee eesmärk on panustada Arktika piirkonna koostöösse ja ELi Arktika-poliitikasse ning tugevdada sidemeid piirkonna kodanikuühiskonnaga.

2.   Kodanikuühiskonna peamised seisukohad ja soovitused

Arvamuses esitatakse ELi organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohad ja soovitused ELi Arktika-poliitika kohta eelkõige komisjoni ja välissuhete kõrge esindaja 2012. aasta juunis avaldatud ühisteatise ja sellega seotud ühise töödokumendi (joint staff working document)
   (2) alusel.

| 2.1 | Arktika piirkonna strateegiline tähendus on oluliselt suurenenud ja see tekitab kogu maailmas üha suuremat huvi. Seepärast on oluline, et EL määratleks võimalikult kiiresti oma Arktika-poliitika, et ta saaks osaleda Arktika piirkonnaga seotud koostöös usaldusväärse ja konstruktiivse osaleja ja algatajana. EL peab näitama üles pühendumust Arktika piirkonnale ja koostööle selles piirkonnas. Peamist tähelepanu tuleb pöörata ELi Arktika liikmesriikide põhjapoolsetele piirkondadele ning koostöö tugevdamisele Arktika riikidega, eelkõige Euroopa naaberriikidega (sh Gröönimaa). Olukord nõuab ELilt täiemahulist Arktika strateegiat.
  ELi Arktika piirkonna jaoks ettenähtud ressursside koondamine ühte kohta või nende tõhus koordineerimine ning Arktika jaoks eraldi eelarverubriigi loomine aitaksid kaasa ELi Arktika-poliitika/strateegia usaldusväärsele elluviimisele. |
| --- | --- |

2.1

Arktika piirkonna strateegiline tähendus on oluliselt suurenenud ja see tekitab kogu maailmas üha suuremat huvi. Seepärast on oluline, et EL määratleks võimalikult kiiresti oma Arktika-poliitika, et ta saaks osaleda Arktika piirkonnaga seotud koostöös usaldusväärse ja konstruktiivse osaleja ja algatajana. EL peab näitama üles pühendumust Arktika piirkonnale ja koostööle selles piirkonnas. Peamist tähelepanu tuleb pöörata ELi Arktika liikmesriikide põhjapoolsetele piirkondadele ning koostöö tugevdamisele Arktika riikidega, eelkõige Euroopa naaberriikidega (sh Gröönimaa). Olukord nõuab ELilt täiemahulist Arktika strateegiat.

ELi Arktika piirkonna jaoks ettenähtud ressursside koondamine ühte kohta või nende tõhus koordineerimine ning Arktika jaoks eraldi eelarverubriigi loomine aitaksid kaasa ELi Arktika-poliitika/strateegia usaldusväärsele elluviimisele.

| 2.2 | ELi Arktika-poliitika/strateegia ja Arktika riikide asjaomased strateegiad peavad olema omavahel kooskõlas; Arktika piirkonna haldamine tuleb välja töötada ja rakendada tihedas koostöös nende riikide ja tähtsamate osalistega. Arktika piirkonna koostöö ja kooseksisteerimine peab võimaluse korral alati põhinema rahvusvahelistel lepingutel ja koostööl rahvusvahelistes organisatsioonides (muu hulgas ÜRO, IMO, FAO, ILO). Koostööd edendab see, kui osalevad riigid on ratifitseerinud tähtsaimad asjaomased lepingud, mis mõjutavad Arktika piirkonda. |
| --- | --- |

2.2

ELi Arktika-poliitika/strateegia ja Arktika riikide asjaomased strateegiad peavad olema omavahel kooskõlas; Arktika piirkonna haldamine tuleb välja töötada ja rakendada tihedas koostöös nende riikide ja tähtsamate osalistega. Arktika piirkonna koostöö ja kooseksisteerimine peab võimaluse korral alati põhinema rahvusvahelistel lepingutel ja koostööl rahvusvahelistes organisatsioonides (muu hulgas ÜRO, IMO, FAO, ILO). Koostööd edendab see, kui osalevad riigid on ratifitseerinud tähtsaimad asjaomased lepingud, mis mõjutavad Arktika piirkonda.

| 2.3 | Alanud võidujooks Arktika piirkonnas ei saa eskaleeruda Arktika piirkonna konfliktiks. EL peaks edendama dialoogi selleks, et luua vaidluste lahendamise rahvusvaheline õigusmehhanism, mis oleks siduv kõigile asjaomastele pooltele. Ka sel otstarbel tuleks võimalikult kiiresti, nagu 2010. aastal juba soovitati ja parlament heaks kiitis (3), korraldada Arktika nõukogu raames Arktika tippkohtumine, millel kõik piirkonnast ja piirkondlikust koostööst huvitatud tähtsamad osalised saaksid koos arutleda piirkonna tuleviku üle ning püüda jõuda kokkuleppele selle ühistegevuse põhimõtetes. Tippkohtumisi tuleb ka edaspidi pidada korrapäraselt ja toimiv koostöö Arktika piirkonna osalejate vahel nõuab tõhusaid vahendeid, nagu ajakohasel tehnoloogial põhinevat ühist teabevahetus- ja järelevalvevõrgustikku. |
| --- | --- |

2.3

Alanud võidujooks Arktika piirkonnas ei saa eskaleeruda Arktika piirkonna konfliktiks. EL peaks edendama dialoogi selleks, et luua vaidluste lahendamise rahvusvaheline õigusmehhanism, mis oleks siduv kõigile asjaomastele pooltele. Ka sel otstarbel tuleks võimalikult kiiresti, nagu 2010. aastal juba soovitati ja parlament heaks kiitis (3), korraldada Arktika nõukogu raames Arktika tippkohtumine, millel kõik piirkonnast ja piirkondlikust koostööst huvitatud tähtsamad osalised saaksid koos arutleda piirkonna tuleviku üle ning püüda jõuda kokkuleppele selle ühistegevuse põhimõtetes. Tippkohtumisi tuleb ka edaspidi pidada korrapäraselt ja toimiv koostöö Arktika piirkonna osalejate vahel nõuab tõhusaid vahendeid, nagu ajakohasel tehnoloogial põhinevat ühist teabevahetus- ja järelevalvevõrgustikku.

| 2.4 | Komitee nõustub seisukohaga, et Arktika nõukogu positsiooni peab tugevdama ning talle tuleb anda volitused tegutseda rahvusvahelise foorumina, kus jõutakse kokkulepetele peamistes Arktika piirkonna haldamist puudutavates küsimustes. Hea koostöö Arktika nõukogus eeldab, et kõiki Arktika piirkonna riike koheldakse võrdväärselt.

  ELi positsiooni nõukogus tuleb tugevdada, sest see võimaldaks tal paremini panustada nõukogu töösse ja oma osalemisega tugevdada nõukogu mõjuvõimu. EL võib koostööle palju juurde anda. Üks võimalus ELi positsiooni tugevdamiseks on vaatlejaliikmeks saamine. Lisaks peaksid Arktika nõukogusse kuuluvad liikmesriigid võtma nõukogus arvesse ka ELi seisukohti.
  EL peab andma oma panuse ka koostöö tugevdamisse Barentsi Euroarktilises Nõukogus (ja Barentsi piirkondlikus nõukogus), kuna neil on keskne roll rikkalike loodusvaradega Barentsi piirkonna kolmeteistkümne alapiirkonna (mis asuvad Norras, Rootsis, Soomes ja Venemaal) piiriülestes suhetes. EL peaks edendama koostööd eri piirkondliku koostöö foorumitel, sealhulgas punktis 4 nimetatud foorumid nagu näiteks Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu või Põhja- ja Baltimaade rühm NB8, ning kasutama nende eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

2.4

Komitee nõustub seisukohaga, et Arktika nõukogu positsiooni peab tugevdama ning talle tuleb anda volitused tegutseda rahvusvahelise foorumina, kus jõutakse kokkulepetele peamistes Arktika piirkonna haldamist puudutavates küsimustes. Hea koostöö Arktika nõukogus eeldab, et kõiki Arktika piirkonna riike koheldakse võrdväärselt.

ELi positsiooni nõukogus tuleb tugevdada, sest see võimaldaks tal paremini panustada nõukogu töösse ja oma osalemisega tugevdada nõukogu mõjuvõimu. EL võib koostööle palju juurde anda. Üks võimalus ELi positsiooni tugevdamiseks on vaatlejaliikmeks saamine. Lisaks peaksid Arktika nõukogusse kuuluvad liikmesriigid võtma nõukogus arvesse ka ELi seisukohti.

EL peab andma oma panuse ka koostöö tugevdamisse Barentsi Euroarktilises Nõukogus (ja Barentsi piirkondlikus nõukogus), kuna neil on keskne roll rikkalike loodusvaradega Barentsi piirkonna kolmeteistkümne alapiirkonna (mis asuvad Norras, Rootsis, Soomes ja Venemaal) piiriülestes suhetes. EL peaks edendama koostööd eri piirkondliku koostöö foorumitel, sealhulgas punktis 4 nimetatud foorumid nagu näiteks Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu või Põhja- ja Baltimaade rühm NB8, ning kasutama nende eksperditeadmisi.

| 2.5 | Komitee ühineb seisukohaga, et vaja on rohkem süvitsi minevaid ja usaldusväärseid teadmisi Arktika piirkonnas toimuvatest keskkonnamuutustest, mis toimuvad ülemaailmselt ja Arktika piirkonnas, mille kliimatingimused on ainulaadsed ning mille ökosüsteem on habras. Vaja on sihikindlalt jätkata panustamist kliimamuutuste, ökoloogia ja keskkonnakaitsega seotud teadusuuringutesse ja järelevalvesse. Projektid Arctic Climate Impact Assessment (ACIA), Snow, Water, Ice and Permafrost in the Arctic (SWIPA), Ice2Sea, Arctic Footprint and Policy Assessment ja osalemine võrgustikus Sustaining Arctic Observing Network (SAON) võivad Arktika piirkonna teaduskoostööle uut hoogu anda. ELi loodud ja juba toimivaid teadus- ja järelevalvekoostöö võrgustikke tuleb tõhustada teabe ja pädevuste suurendamiseks. |
| --- | --- |

2.5

Komitee ühineb seisukohaga, et vaja on rohkem süvitsi minevaid ja usaldusväärseid teadmisi Arktika piirkonnas toimuvatest keskkonnamuutustest, mis toimuvad ülemaailmselt ja Arktika piirkonnas, mille kliimatingimused on ainulaadsed ning mille ökosüsteem on habras. Vaja on sihikindlalt jätkata panustamist kliimamuutuste, ökoloogia ja keskkonnakaitsega seotud teadusuuringutesse ja järelevalvesse. Projektid Arctic Climate Impact Assessment (ACIA), Snow, Water, Ice and Permafrost in the Arctic (SWIPA), Ice2Sea, Arctic Footprint and Policy Assessment ja osalemine võrgustikus Sustaining Arctic Observing Network (SAON) võivad Arktika piirkonna teaduskoostööle uut hoogu anda. ELi loodud ja juba toimivaid teadus- ja järelevalvekoostöö võrgustikke tuleb tõhustada teabe ja pädevuste suurendamiseks.

| 2.5.1 | Teadusuuringute rõhuasetus on siiani enamasti koondunud kliimamuutuste leevendamisele ja haldamisele, kuid tundub, et kliimamuutused ja nende tagajärjed on üldiselt juba jõudnud sellisesse punkti (nn tipping point), kus neid enam eriti pidurdada ei saa (4). Seepärast tuleb panustada senisest enam uuringutesse, mis käsitlevad Arktika keskkonna säilitamist ja loodusvarade jätkusuutlikku haldamist, samuti kohandumist kliimamuutustest põhjustatud ühiskondlike ja majanduslike tagajärgedega. Uuringud ja nende tulemused tuleks avalikustada ning teadusuuringud peaksid hõlmama selle teema kõiki aspekte, kaasates kõigi ELi riikide kodanikuühiskonna ja teadlased ning olles neile avatud (vt ka punkt 2.9). |
| --- | --- |

2.5.1

Teadusuuringute rõhuasetus on siiani enamasti koondunud kliimamuutuste leevendamisele ja haldamisele, kuid tundub, et kliimamuutused ja nende tagajärjed on üldiselt juba jõudnud sellisesse punkti (nn tipping point), kus neid enam eriti pidurdada ei saa (4). Seepärast tuleb panustada senisest enam uuringutesse, mis käsitlevad Arktika keskkonna säilitamist ja loodusvarade jätkusuutlikku haldamist, samuti kohandumist kliimamuutustest põhjustatud ühiskondlike ja majanduslike tagajärgedega. Uuringud ja nende tulemused tuleks avalikustada ning teadusuuringud peaksid hõlmama selle teema kõiki aspekte, kaasates kõigi ELi riikide kodanikuühiskonna ja teadlased ning olles neile avatud (vt ka punkt 2.9).

| 2.5.2 | Arktika piirkonda käsitlev teadustegevus tuleb ELi teadusprogrammides paremini esile tuua ja eraldada sellele eraldi eelarve ELi eelarveraamistikus aastateks 2014–2020. |
| --- | --- |

2.5.2

Arktika piirkonda käsitlev teadustegevus tuleb ELi teadusprogrammides paremini esile tuua ja eraldada sellele eraldi eelarve ELi eelarveraamistikus aastateks 2014–2020.

| 2.6 | Arktikal on suur majanduslik tähtsus kohalikule elanikkonnale, kogu Euroopale ja üldisemaltki. Ettevõtlust, ka töötlevat tööstust ja maaettevõtlust tuleb piirkonnas mitmel moel ärgitada, näiteks selliste projektide nagu Arctic-Start-Up ja koolituse kaudu. Vaja on edendada investeeringuid. Loodusvarade kasutamisel ja muus majandustegevuses tuleb panustada Arktika tingimustesse sobiva tehnoloogia ja sellega seonduva (külma kliima) oskusteabe arendamisele ja kasutuselevõtmisele. See puudutab muu hulgas avamere puurtorne, mäe- ja meretööstust, laevade ja masinate projekteerimist ja ehitust ning sadama-, laevatehase- ja transporditehnoloogiaid. |
| --- | --- |

2.6

Arktikal on suur majanduslik tähtsus kohalikule elanikkonnale, kogu Euroopale ja üldisemaltki. Ettevõtlust, ka töötlevat tööstust ja maaettevõtlust tuleb piirkonnas mitmel moel ärgitada, näiteks selliste projektide nagu Arctic-Start-Up ja koolituse kaudu. Vaja on edendada investeeringuid. Loodusvarade kasutamisel ja muus majandustegevuses tuleb panustada Arktika tingimustesse sobiva tehnoloogia ja sellega seonduva (külma kliima) oskusteabe arendamisele ja kasutuselevõtmisele. See puudutab muu hulgas avamere puurtorne, mäe- ja meretööstust, laevade ja masinate projekteerimist ja ehitust ning sadama-, laevatehase- ja transporditehnoloogiaid.

| 2.6.1 | Infrastruktuur, eelkõige raudtee-, maantee-, lennu- ja mereliikluse ning energia transpordivõrgustike rajamine peab samuti põhinema Arktika karmidesse ilmastikutingimustesse sobival tehnoloogial ja oskusteabel. Toimiva infrastruktuuri/logistika väljaarendamisel (nii põhja-lõuna kui ka lääne-ida suunal) ongi määrav tähtsus Arktika piirkonna arengule. |
| --- | --- |

2.6.1

Infrastruktuur, eelkõige raudtee-, maantee-, lennu- ja mereliikluse ning energia transpordivõrgustike rajamine peab samuti põhinema Arktika karmidesse ilmastikutingimustesse sobival tehnoloogial ja oskusteabel. Toimiva infrastruktuuri/logistika väljaarendamisel (nii põhja-lõuna kui ka lääne-ida suunal) ongi määrav tähtsus Arktika piirkonna arengule.

| 2.6.2 | Ka linnastute ehitamine ja infotehnoloogia kasutamine hõredalt asustatud aladel (näiteks kaugkoolitus, e-tervishoid) ning turism on selle piirkonna olulised, ressursse nõudvad arenguobjektid. |
| --- | --- |

2.6.2

Ka linnastute ehitamine ja infotehnoloogia kasutamine hõredalt asustatud aladel (näiteks kaugkoolitus, e-tervishoid) ning turism on selle piirkonna olulised, ressursse nõudvad arenguobjektid.

| 2.6.3 | Arendades põhjapoolset mereteed kui kulutõhusat ja teatud aspektidest ohutumat alternatiivi lõunapoolsele, läbi Suessi kanali kulgevale mereteele, peab EL võtma asjakohaselt arvesse keskkonnaalaseid kaalutlusi. EL peab tegutsema selle nimel, et uued mereteed Arktika piirkonnas oleksid kasutusel rahumeelseks läbisõiduks kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega (UNCLOS) ka siis, kui need kulgevad mööda eri riikide erinevaid majandustsoone. See on ülimalt tähtis nii kauba- kui ka reisiliikluse arendamiseks Arktika piirkonnas. |
| --- | --- |

2.6.3

Arendades põhjapoolset mereteed kui kulutõhusat ja teatud aspektidest ohutumat alternatiivi lõunapoolsele, läbi Suessi kanali kulgevale mereteele, peab EL võtma asjakohaselt arvesse keskkonnaalaseid kaalutlusi. EL peab tegutsema selle nimel, et uued mereteed Arktika piirkonnas oleksid kasutusel rahumeelseks läbisõiduks kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega (UNCLOS) ka siis, kui need kulgevad mööda eri riikide erinevaid majandustsoone. See on ülimalt tähtis nii kauba- kui ka reisiliikluse arendamiseks Arktika piirkonnas.

| 2.6.4 | EL peab integreerima eelnimetatud prioriteedid senisest jõulisemalt oma 2020. aasta majanduskasvu strateegiasse ja muudesse programmidesse, nagu näiteks Innovation Union ja Horizon 2020. ELi regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika ning muu hulgas Interreg ja ENPI programmid on väga olulised ELi äärepoolseimatele piirkondadele põhjas ning seepärast ongi esmatähtis, et edaspidi edendaksid need tõhusalt nimetatud piirkondi ja nende naaberpiirkondi, toetades majandust ja ühiskondlikku tegevust ning soodustades piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

2.6.4

EL peab integreerima eelnimetatud prioriteedid senisest jõulisemalt oma 2020. aasta majanduskasvu strateegiasse ja muudesse programmidesse, nagu näiteks Innovation Union ja Horizon 2020. ELi regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika ning muu hulgas Interreg ja ENPI programmid on väga olulised ELi äärepoolseimatele piirkondadele põhjas ning seepärast ongi esmatähtis, et edaspidi edendaksid need tõhusalt nimetatud piirkondi ja nende naaberpiirkondi, toetades majandust ja ühiskondlikku tegevust ning soodustades piiriülest koostööd.

| 2.6.5 | Samuti on vaja panustada ELi osalistega sõlmitud koostööprogrammidesse selles piirkonnas. Põhjamõõtme transpordi-ja logistikapartnerlus vajab eritähelepanu ja piisavalt vahendeid, kuna sellega saab edendada transpordiühenduste loomist loodusvarade poolest rikkast Barentsi piirkonnast muu hulgas Euroopa turgudele. Näiteks tuleb vältimatult ehitada kiired maismaaühendused ELi ja tähtsate Põhja-Jäämere sadamate nagu Murmansk ja Narvik vahel. Neid projekte tuleb pidada väga pakiliseks.
  Vahendite suunamine majandustegevuse edendamisse võib avaldada soodsat mõju piirkonna tööhõivele, majanduskasvule ja elanike heaolule. |
| --- | --- |

2.6.5

Samuti on vaja panustada ELi osalistega sõlmitud koostööprogrammidesse selles piirkonnas. Põhjamõõtme transpordi-ja logistikapartnerlus vajab eritähelepanu ja piisavalt vahendeid, kuna sellega saab edendada transpordiühenduste loomist loodusvarade poolest rikkast Barentsi piirkonnast muu hulgas Euroopa turgudele. Näiteks tuleb vältimatult ehitada kiired maismaaühendused ELi ja tähtsate Põhja-Jäämere sadamate nagu Murmansk ja Narvik vahel. Neid projekte tuleb pidada väga pakiliseks.

Vahendite suunamine majandustegevuse edendamisse võib avaldada soodsat mõju piirkonna tööhõivele, majanduskasvule ja elanike heaolule.

| 2.7 | Oluline on, et Arktika piirkonnas oleks tagatud jätkusuutlik tasakaal keskkonnakaitse ja majandustegevuse vahel. EL peab otsustavalt aitama Arktika piirkonna riikidel seda tasakaalu saavutada, kuna piirkonna ökosüsteem on eriti habras. Arktika piirkonnas tuleb järgida selle keskkonna oludest tingitud kõrgemaid jätkusuutliku arengu rahvusvahelisi standardeid. Ettevõtjate sotsiaalsel vastutusel on siinkohal keskne tähtsus, samuti nagu OECD rahvusvaheliste ettevõtete suunistel. Ettevõtjad peavad oma tegevuses üles näitama vastutustundlikku hoolsust eriti kohtades, millel on eriline looduslik väärtus või mis on põliselanikele pühad. Ka kalanduses tuleb järgida vastutustundliku hoolsuse nõuet, tagada süvamere kalavarude jätkusuutlik kasutamine ELi avamerekalastust käsitlevate eeskirjade, FAO asjaomaste suuniste, ühisteatise JOIN(2012) 19 final ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumendi SWD(2012) 182 final ja võimaluse korral ka Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC/CPANE) lepingu alusel. (5) Eelnimetatu on oluline Arktika piirkonna elujõu ja heaolu tagamiseks. |
| --- | --- |

2.7

Oluline on, et Arktika piirkonnas oleks tagatud jätkusuutlik tasakaal keskkonnakaitse ja majandustegevuse vahel. EL peab otsustavalt aitama Arktika piirkonna riikidel seda tasakaalu saavutada, kuna piirkonna ökosüsteem on eriti habras. Arktika piirkonnas tuleb järgida selle keskkonna oludest tingitud kõrgemaid jätkusuutliku arengu rahvusvahelisi standardeid. Ettevõtjate sotsiaalsel vastutusel on siinkohal keskne tähtsus, samuti nagu OECD rahvusvaheliste ettevõtete suunistel. Ettevõtjad peavad oma tegevuses üles näitama vastutustundlikku hoolsust eriti kohtades, millel on eriline looduslik väärtus või mis on põliselanikele pühad. Ka kalanduses tuleb järgida vastutustundliku hoolsuse nõuet, tagada süvamere kalavarude jätkusuutlik kasutamine ELi avamerekalastust käsitlevate eeskirjade, FAO asjaomaste suuniste, ühisteatise JOIN(2012) 19 final ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumendi SWD(2012) 182 final ja võimaluse korral ka Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC/CPANE) lepingu alusel. (5) Eelnimetatu on oluline Arktika piirkonna elujõu ja heaolu tagamiseks.

| 2.7.1 | ELi keskkonnamõju hindamise ja ELi merepoliitika suuniseid ja kogemusi tuleb jõuliselt rakendada Arktika piirkonna koostöös. Lisaks piirkonnas võetavate meetmete keskkonnamõju hindamisele tuleb alati läbi viia ka nende meetmete majandusliku mõju hindamine. |
| --- | --- |

2.7.1

ELi keskkonnamõju hindamise ja ELi merepoliitika suuniseid ja kogemusi tuleb jõuliselt rakendada Arktika piirkonna koostöös. Lisaks piirkonnas võetavate meetmete keskkonnamõju hindamisele tuleb alati läbi viia ka nende meetmete majandusliku mõju hindamine.

| 2.7.2 | EL peab töötama selle nimel, et naftalekete ärahoidmist käsitlev leping, mille Arktika nõukogu keskkonnaministrid sõlmisid 5. veebruaril 2013, rakendatakse täielikult ja et alustatakse läbirääkimisi naftapuurimisega seotud põhimõtete üle. |
| --- | --- |

2.7.2

EL peab töötama selle nimel, et naftalekete ärahoidmist käsitlev leping, mille Arktika nõukogu keskkonnaministrid sõlmisid 5. veebruaril 2013, rakendatakse täielikult ja et alustatakse läbirääkimisi naftapuurimisega seotud põhimõtete üle.

| 2.7.3 | Samuti on oluline, et läbirääkimised seoses IMO mereliikluse koodeksiga polaaralade jaoks (nn Polar Code) Arktika piirkonnas viiakse edukalt lõpule. Arktika laevateede osas peaks EL pakkuma ka Galileo satelliidi seireteenuseid navigeerimise ja turvalisuse parandamiseks, ühendades süsteemi võimaluse korral muude vastavate süsteemidega. |
| --- | --- |

2.7.3

Samuti on oluline, et läbirääkimised seoses IMO mereliikluse koodeksiga polaaralade jaoks (nn Polar Code) Arktika piirkonnas viiakse edukalt lõpule. Arktika laevateede osas peaks EL pakkuma ka Galileo satelliidi seireteenuseid navigeerimise ja turvalisuse parandamiseks, ühendades süsteemi võimaluse korral muude vastavate süsteemidega.

| 2.8 | Komitee toetab tungivalt ELi algatatud dialoogi Arktika piirkonna saamide ja teiste põlisrahvaste ning piirkonna huvirühmadega. Seda tuleb otsustavalt jätkata ja tugevdada. Põlisrahvaste kultuuripärandit ja traditsioonilisi elatusviise (muu hulgas põdrakasvatust) tuleb austada. Põhiosa piirkonna elanikest (umbes 90 %) ei kuulu aga põlisasukate hulka, mistõttu dialoogi tuleks ühtlasi laiendada kogu elanikkonnale. Komitee nõustub ka 2012. aasta juuni teatises esitatud tõdemusega, et „Arktika pakub nii probleeme kui ka võimalusi, mis märkimisväärselt mõjutavad tulevaste põlvkondade eurooplaste elu”. Muutused Arktikas mõjutavad inimeste elutingimusi mitte üksnes Arktikas ja selle lähipiirkondades, vaid ka mujal maailmas (nt majanduspotentsiaal, kliimamuutustest tulenevad järsud ilmastikumuutused, merehoovuste muutused, merepinna tõus, põud, paduvihmad ja tugevad lumesajud jne). |
| --- | --- |

2.8

Komitee toetab tungivalt ELi algatatud dialoogi Arktika piirkonna saamide ja teiste põlisrahvaste ning piirkonna huvirühmadega. Seda tuleb otsustavalt jätkata ja tugevdada. Põlisrahvaste kultuuripärandit ja traditsioonilisi elatusviise (muu hulgas põdrakasvatust) tuleb austada. Põhiosa piirkonna elanikest (umbes 90 %) ei kuulu aga põlisasukate hulka, mistõttu dialoogi tuleks ühtlasi laiendada kogu elanikkonnale. Komitee nõustub ka 2012. aasta juuni teatises esitatud tõdemusega, et „Arktika pakub nii probleeme kui ka võimalusi, mis märkimisväärselt mõjutavad tulevaste põlvkondade eurooplaste elu”. Muutused Arktikas mõjutavad inimeste elutingimusi mitte üksnes Arktikas ja selle lähipiirkondades, vaid ka mujal maailmas (nt majanduspotentsiaal, kliimamuutustest tulenevad järsud ilmastikumuutused, merehoovuste muutused, merepinna tõus, põud, paduvihmad ja tugevad lumesajud jne).

| 2.8.1 | Lisaks põlisrahvaste esindajatele tuleb Arktika piirkonnas ulatuslikult ja regulaarselt tegevusse kaasata ka kodanikuühiskond. Ühiskonna eri sidusrühmad, näiteks ettevõtjad, palgatöölised, keskkonnakaitseaktivistid tuleks samuti kaasata ELi tegevusse Arktikas. Korrapärast dialoogi, ümarlauavestlusi ja avalikke arutelusid tuleb korraldada kodanikuühiskonna eri rühmadega. |
| --- | --- |

2.8.1

Lisaks põlisrahvaste esindajatele tuleb Arktika piirkonnas ulatuslikult ja regulaarselt tegevusse kaasata ka kodanikuühiskond. Ühiskonna eri sidusrühmad, näiteks ettevõtjad, palgatöölised, keskkonnakaitseaktivistid tuleks samuti kaasata ELi tegevusse Arktikas. Korrapärast dialoogi, ümarlauavestlusi ja avalikke arutelusid tuleb korraldada kodanikuühiskonna eri rühmadega.

| 2.8.2 | Komitee teeb ettepaneku, et EL aitaks kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamisele kaasa mitmel tasandil:






  — | iga Arktika piirkonna riik võiks oma Arktika-poliitikasse kaasata kodanikuühiskonna peamised osalised; |
| --- | --- | --- |

2.8.2

Komitee teeb ettepaneku, et EL aitaks kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamisele kaasa mitmel tasandil:

—

iga Arktika piirkonna riik võiks oma Arktika-poliitikasse kaasata kodanikuühiskonna peamised osalised;

| — | kodanikuühiskonna peamistele osalistele tuleks anda Arktika nõukogus ja Barentsi Euroarktilises Nõukogus nõuandev roll küsimustes, mis puudutavad kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna peamistele osalistele tuleks anda Arktika nõukogus ja Barentsi Euroarktilises Nõukogus nõuandev roll küsimustes, mis puudutavad kodanikuühiskonda;

| — | EL peaks oma tulevasse Arktika-poliitikasse/strateegiasse hõlmama nõuandva dialoogi ELi kodanikuühiskonna peamiste osalistega. |
| --- | --- |

—

EL peaks oma tulevasse Arktika-poliitikasse/strateegiasse hõlmama nõuandva dialoogi ELi kodanikuühiskonna peamiste osalistega.

| 2.8.3 | Komitee soovib selles tegevuses osaleda, esitades selles dialoogis ELi organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohti ja ettepanekuid. Komitee kavatseb ka tugevdada sidemeid Arktika piirkonna kodanikuühiskonnaga nii ELi kuuluvatel aladel kui ka neist väljaspool. Eesmärk on toetada Arktika piirkonna riikide kodanikuühiskonna häält ja ühist esindatust. Oluline on tagada, et allpiirkondlikele ja kohalikele osalejatele luuakse võimalus oma seisukohtade esitamiseks ELi tasandil. |
| --- | --- |

2.8.3

Komitee soovib selles tegevuses osaleda, esitades selles dialoogis ELi organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohti ja ettepanekuid. Komitee kavatseb ka tugevdada sidemeid Arktika piirkonna kodanikuühiskonnaga nii ELi kuuluvatel aladel kui ka neist väljaspool. Eesmärk on toetada Arktika piirkonna riikide kodanikuühiskonna häält ja ühist esindatust. Oluline on tagada, et allpiirkondlikele ja kohalikele osalejatele luuakse võimalus oma seisukohtade esitamiseks ELi tasandil.

| 2.9 | Komitee ühineb seisukohaga, et vaja on palju rohkem läbipaistvust ja avalikkuse teavitamist Arktika piirkonnast ja seal tehtavast koostööst. EL peab selleks püüdlema hästi toimiva teabevahetusstrateegia poole Arktika koostöös. Komitee toetab sellega seoses täielikult ettepanekut, mille 2008. aastal esitas komisjon (6) ja 2009. aastal võttis vastu ministrite nõukogu (7) ja hiljem Euroopa Parlament, (8)
  luua ELi Arktika teabekeskus. Selle ülesanne oleks peamiselt vastutada Arktika piirkonna koostööga seonduva teadus- ja muu tegevuse tulemuste teavitamise eest. See algatus on ülimalt oluline just läbipaistvuse suurendamiseks. Positiivne on see, et Euroopa Komisjon andis 31. jaanuaril 2013 Lapimaa Ülikooli Arktika keskusele ülesande tegeleda keskuse loomise ettevalmistava tööga. Teabekeskus võiks toimida võrgustiku põhimõttel, milles osaleksid ulatuslikult ka Arktika teadustegevuse ja teabevahetusega tegelevad asutused EList ja mujalt. Oma osa selles peab olema ka kodanikuühiskonnal. |
| --- | --- |

2.9

Komitee ühineb seisukohaga, et vaja on palju rohkem läbipaistvust ja avalikkuse teavitamist Arktika piirkonnast ja seal tehtavast koostööst. EL peab selleks püüdlema hästi toimiva teabevahetusstrateegia poole Arktika koostöös. Komitee toetab sellega seoses täielikult ettepanekut, mille 2008. aastal esitas komisjon (6) ja 2009. aastal võttis vastu ministrite nõukogu (7) ja hiljem Euroopa Parlament, (8)
  luua ELi Arktika teabekeskus. Selle ülesanne oleks peamiselt vastutada Arktika piirkonna koostööga seonduva teadus- ja muu tegevuse tulemuste teavitamise eest. See algatus on ülimalt oluline just läbipaistvuse suurendamiseks. Positiivne on see, et Euroopa Komisjon andis 31. jaanuaril 2013 Lapimaa Ülikooli Arktika keskusele ülesande tegeleda keskuse loomise ettevalmistava tööga. Teabekeskus võiks toimida võrgustiku põhimõttel, milles osaleksid ulatuslikult ka Arktika teadustegevuse ja teabevahetusega tegelevad asutused EList ja mujalt. Oma osa selles peab olema ka kodanikuühiskonnal.

3.   Põhjendused

3.1   Arktika piirkonna peamised tunnusjooned

Põhjapooluse ja pöörijoone ( 66° 33′ 44′′) vaheline ala on maailmas üldiselt määratletud Arktika piirkonnana. See määratlus on kohane.

| 3.1.1 | Peamiselt jääga kaetud Põhja-Jäämeri hõlmab selle piirkonna suurima osa – põhjapoolus asub keset merd. Barentsi, Kara, Gröönimaa, Norra, Beauforti, Laptevite meri ning mõned muud nimeta merepiirkonnad on Põhja-Jäämere osad. Põhja-Jäämerd ümbritsevad mandrilavad. Kaheksa Arktika piirkonna riiki – Kanada, Taani (sh Gröönimaa), Soome, Island, Norra (sh Teravmäed), Venemaa, Rootsi ja USA (sh Alaska) – asuvad osaliselt põhja pool pöörijoont ja neil on ulatuslikke arktilisi alasid. Neist viis riiki – Norra, Venemaa, Kanada, Taani/Gröönimaa ja USA – on Põhja-Jäämere rannikuriigid (nn „Arctic Five”). Kolm ELi liikmesriiki – Soome, Rootsi, Taani – kuuluvad Arktika riikide hulka. Norra ja Island ei kuulu Euroopa Liitu, küll aga Euroopa Majanduspiirkonda ning Island on taotlenud ELi liikmeks astumist. USA, Venemaa ja Kanada on ELi strateegilised partnerid. Gröönimaa kuulub Taanile, ent alates 2009. aastast on tal kaugeleulatuv omavalitsus. Gröönimaa ei kuulu ELi, ent tal on ELiga partnerlusleping. |
| --- | --- |

3.1.1

Peamiselt jääga kaetud Põhja-Jäämeri hõlmab selle piirkonna suurima osa – põhjapoolus asub keset merd. Barentsi, Kara, Gröönimaa, Norra, Beauforti, Laptevite meri ning mõned muud nimeta merepiirkonnad on Põhja-Jäämere osad. Põhja-Jäämerd ümbritsevad mandrilavad. Kaheksa Arktika piirkonna riiki – Kanada, Taani (sh Gröönimaa), Soome, Island, Norra (sh Teravmäed), Venemaa, Rootsi ja USA (sh Alaska) – asuvad osaliselt põhja pool pöörijoont ja neil on ulatuslikke arktilisi alasid. Neist viis riiki – Norra, Venemaa, Kanada, Taani/Gröönimaa ja USA – on Põhja-Jäämere rannikuriigid (nn „Arctic Five”). Kolm ELi liikmesriiki – Soome, Rootsi, Taani – kuuluvad Arktika riikide hulka. Norra ja Island ei kuulu Euroopa Liitu, küll aga Euroopa Majanduspiirkonda ning Island on taotlenud ELi liikmeks astumist. USA, Venemaa ja Kanada on ELi strateegilised partnerid. Gröönimaa kuulub Taanile, ent alates 2009. aastast on tal kaugeleulatuv omavalitsus. Gröönimaa ei kuulu ELi, ent tal on ELiga partnerlusleping.

| 3.1.2 | Arktika piirkonna pindala on 14,5 miljonit km2 ja seal elab umbes 4 miljonit inimest, suur osa neist Venemaal. Umbes 10 % elanikkonnast kuulub põlisrahvaste hulka (saamid, innuiidid, neenetsid, aleuudid, athabascad, gwich'inid jne). Soome ja Rootsi saamid on ainsad ELi aladel elavad põlisrahvad. Venemaa loodeosas paiknev Murmansk on Arktika piirkonna suurim sadamalinn (9). Piirkonnas on toimivaid kogukondi ja kogukondlikku kavandamist, millest üks näide on Soome Lapimaa liidu maaelu programm aastateks 2014–2020 (10). Arktika piirkonnas tegeldakse ka karmi kliimasse sobiva maa- ja metsamajanduse, karusnahakasvatuse ja eri liiki ettevõtlusega (11). |
| --- | --- |

3.1.2

Arktika piirkonna pindala on 14,5 miljonit km2 ja seal elab umbes 4 miljonit inimest, suur osa neist Venemaal. Umbes 10 % elanikkonnast kuulub põlisrahvaste hulka (saamid, innuiidid, neenetsid, aleuudid, athabascad, gwich'inid jne). Soome ja Rootsi saamid on ainsad ELi aladel elavad põlisrahvad. Venemaa loodeosas paiknev Murmansk on Arktika piirkonna suurim sadamalinn (9). Piirkonnas on toimivaid kogukondi ja kogukondlikku kavandamist, millest üks näide on Soome Lapimaa liidu maaelu programm aastateks 2014–2020 (10). Arktika piirkonnas tegeldakse ka karmi kliimasse sobiva maa- ja metsamajanduse, karusnahakasvatuse ja eri liiki ettevõtlusega (11).

3.2   Arktika piirkonna peamised väljakutsed

| 3.2.1 | Arktika piirkond on traditsiooniliselt olnud stabiilne ja Arktika piirkonna riikide kooseksisteerimine on põhinenud konstruktiivsel koostööl ja usaldusel. Piirkonnal on tähtis geopoliitiline positsioon ja viimastel aastatel on huvi Arktika piirkonna vastu märkimisväärselt kasvanud nii Arktika piirkonna riikide seas, Euroopas kui ka kogu maailmas. Mitmesugustel põhjustel on selles piirkonnas toimumas märkimisväärsed muutused. |
| --- | --- |

3.2.1

Arktika piirkond on traditsiooniliselt olnud stabiilne ja Arktika piirkonna riikide kooseksisteerimine on põhinenud konstruktiivsel koostööl ja usaldusel. Piirkonnal on tähtis geopoliitiline positsioon ja viimastel aastatel on huvi Arktika piirkonna vastu märkimisväärselt kasvanud nii Arktika piirkonna riikide seas, Euroopas kui ka kogu maailmas. Mitmesugustel põhjustel on selles piirkonnas toimumas märkimisväärsed muutused.

| 3.2.2 | Globaalsed inimtekkelised kliimamuutused, peamiselt atmosfääri soojenemine on erakordselt silmatorkavad ja kiired just Arktika piirkonnas. Need põhjustavad jääkatte ja igikeltsa sulamise, mis omakorda tugevdab kasvuhooneefekti intensiivistumist kogu maailmas (muu hulgas ka metaani vabanemise tõttu). Kasvuhooneefekt põhjustab maailma eri osades üha sagenevaid äärmuslikke ilmastikutingimusi, tuulte ja merehoovuste muutumist, merepinna tõusu, pikaajaliste põudade sagenemist, paduvihmasid ja ränki lumesadusid. Jää sulamine, eriti Antarktikas ja Gröönimaal, võib tõsta merevee taset 1–2 meetri võrra. Jääkate oli 2012. aasta septembris kahanenud rekordiliselt väikeseks (3,41 miljonit km2). Eriti paks igijää sulab märkimisväärselt kiiresti (1980. aastast alates on sulanud ligikaudu 70 %) ja asemele tuleb õhuke, ühe aasta püsiv jää. 2008. aasta suvel oli 65 % Põhja-Jäämerest jäävaba ja selle märkimisväärsed osad võivad juba lähiaastakümnetel muutuda suuremalt osaks jäävabaks (12). |
| --- | --- |

3.2.2

Globaalsed inimtekkelised kliimamuutused, peamiselt atmosfääri soojenemine on erakordselt silmatorkavad ja kiired just Arktika piirkonnas. Need põhjustavad jääkatte ja igikeltsa sulamise, mis omakorda tugevdab kasvuhooneefekti intensiivistumist kogu maailmas (muu hulgas ka metaani vabanemise tõttu). Kasvuhooneefekt põhjustab maailma eri osades üha sagenevaid äärmuslikke ilmastikutingimusi, tuulte ja merehoovuste muutumist, merepinna tõusu, pikaajaliste põudade sagenemist, paduvihmasid ja ränki lumesadusid. Jää sulamine, eriti Antarktikas ja Gröönimaal, võib tõsta merevee taset 1–2 meetri võrra. Jääkate oli 2012. aasta septembris kahanenud rekordiliselt väikeseks (3,41 miljonit km2). Eriti paks igijää sulab märkimisväärselt kiiresti (1980. aastast alates on sulanud ligikaudu 70 %) ja asemele tuleb õhuke, ühe aasta püsiv jää. 2008. aasta suvel oli 65 % Põhja-Jäämerest jäävaba ja selle märkimisväärsed osad võivad juba lähiaastakümnetel muutuda suuremalt osaks jäävabaks (12).

| 3.2.3 | Piirkonnas on tohutuid veel kasutamata loodusvarasid nii meres kui ka maal. Atmosfääri soojenemisest põhjustatud jääkilbi õhenemine ja kahanemine koos uute tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtmisega mitmekordistavad võimalusi avastada ja eraldada uusi süsivesinike-põhiseid (nafta, gaas) ja muid toorainevarusid sügaval meres. Näiteks veerand maailma gaasileidudest ja 80 % Venemaa maagaasileidudest asub Arktika piirkonnas. Oletatakse, et piirkonnas võib olla 13 % maailma veel avastamata naftavarudest, 30 % avastamata gaasivarudest ja 20 % avastamata vedelgaasivarudest. |
| --- | --- |

3.2.3

Piirkonnas on tohutuid veel kasutamata loodusvarasid nii meres kui ka maal. Atmosfääri soojenemisest põhjustatud jääkilbi õhenemine ja kahanemine koos uute tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutuselevõtmisega mitmekordistavad võimalusi avastada ja eraldada uusi süsivesinike-põhiseid (nafta, gaas) ja muid toorainevarusid sügaval meres. Näiteks veerand maailma gaasileidudest ja 80 % Venemaa maagaasileidudest asub Arktika piirkonnas. Oletatakse, et piirkonnas võib olla 13 % maailma veel avastamata naftavarudest, 30 % avastamata gaasivarudest ja 20 % avastamata vedelgaasivarudest.

| 3.2.4 | Enamik maailma suurimatest nafta- ja gaasivaldkonna ettevõtetest tegutseb Arktika piirkonnas, kus on juba lugematuid avamere naftapuurimiskohti (millest mõni asub ligikaudu 500 meetrit merepinna all) ning otsitakse ja uuritakse uusi, üha põhjapoolsemaid kohti (näiteks Norral on Barentsi meres 89 objekti ja lähiajal alustatakse puurimist veel üheksas uues kohas). Kildagaasist ja põlevkiviõlist toodetava energia kasvav tähtsus ei vähenda nende allikate atraktiivsust. |
| --- | --- |

3.2.4

Enamik maailma suurimatest nafta- ja gaasivaldkonna ettevõtetest tegutseb Arktika piirkonnas, kus on juba lugematuid avamere naftapuurimiskohti (millest mõni asub ligikaudu 500 meetrit merepinna all) ning otsitakse ja uuritakse uusi, üha põhjapoolsemaid kohti (näiteks Norral on Barentsi meres 89 objekti ja lähiajal alustatakse puurimist veel üheksas uues kohas). Kildagaasist ja põlevkiviõlist toodetava energia kasvav tähtsus ei vähenda nende allikate atraktiivsust.

| 3.2.5 | Metallide ja mineraalide ulatuslike kaevandamistöödega on aastakümneid tegeldud mitmel pool Arktika piirkonnas, kus on suuri, veel kasutusele võtmata varusid. Näiteks on 90 % ELi rauamaagitoodangust ja umbes 20 % maailma niklitoodangust pärit sellest piirkonnast (peamiselt Barentsi piirkonnast). Arktika piirkonnas on ka märkimisväärseid metsavarusid, mis on peamine uuenev loodusvara. |
| --- | --- |

3.2.5

Metallide ja mineraalide ulatuslike kaevandamistöödega on aastakümneid tegeldud mitmel pool Arktika piirkonnas, kus on suuri, veel kasutusele võtmata varusid. Näiteks on 90 % ELi rauamaagitoodangust ja umbes 20 % maailma niklitoodangust pärit sellest piirkonnast (peamiselt Barentsi piirkonnast). Arktika piirkonnas on ka märkimisväärseid metsavarusid, mis on peamine uuenev loodusvara.

| 3.2.6 | Arktika piirkonnas asub umbes neljandik merede kalavarudest. Keskkonnamuutused mõjutavad ka kalavarude liikumist, avaldades sellega mõju kalastusele. Kalastus ongi juba liikumas üha kaugemale põhja poole, siiani puutumatutesse piirkondadesse. |
| --- | --- |

3.2.6

Arktika piirkonnas asub umbes neljandik merede kalavarudest. Keskkonnamuutused mõjutavad ka kalavarude liikumist, avaldades sellega mõju kalastusele. Kalastus ongi juba liikumas üha kaugemale põhja poole, siiani puutumatutesse piirkondadesse.

| 3.2.7 | Jääkilbi õhenedes ja ilmastiku soojenedes kasvavad ka võimalused rajada Põhja-Jäämere loode- ja kirdeosas uusi mereteid Ida-Aasiasse või Ida-Aasiast, mis oleksid Atlandi ookeani ja Aasia rannikuriikide jaoks praegustest laevateedest umbes 40 % lühemad. See võimaldaks nii transiitliikluse kulude märkimisväärset säästmist kui ka selle veoliigi süsinikdioksiidiheite vähendamist. Märkimisväärne osa maailma mereveost toimub ELi riikide laevastikuga ja umbes 90 % maailma mereveost toimub praegusel hetkel lõunapoolset, traditsioonilist mereteed pidi. Aastal 2012 sõitis Kirdeväila kaudu Barentsi merest Beringi väina 46 laeva. Kaubavedu on suurenemas, ehkki selle meretee kasutamisel esineb veel märkimisväärseid ebakindlust tekitavaid tegureid, peamiselt seoses navigeerimiseeskirjade, kulude ja turvalisusega ning võttes arvesse piirkonna äärmuslikke ilmastikutingimusi. |
| --- | --- |

3.2.7

Jääkilbi õhenedes ja ilmastiku soojenedes kasvavad ka võimalused rajada Põhja-Jäämere loode- ja kirdeosas uusi mereteid Ida-Aasiasse või Ida-Aasiast, mis oleksid Atlandi ookeani ja Aasia rannikuriikide jaoks praegustest laevateedest umbes 40 % lühemad. See võimaldaks nii transiitliikluse kulude märkimisväärset säästmist kui ka selle veoliigi süsinikdioksiidiheite vähendamist. Märkimisväärne osa maailma mereveost toimub ELi riikide laevastikuga ja umbes 90 % maailma mereveost toimub praegusel hetkel lõunapoolset, traditsioonilist mereteed pidi. Aastal 2012 sõitis Kirdeväila kaudu Barentsi merest Beringi väina 46 laeva. Kaubavedu on suurenemas, ehkki selle meretee kasutamisel esineb veel märkimisväärseid ebakindlust tekitavaid tegureid, peamiselt seoses navigeerimiseeskirjade, kulude ja turvalisusega ning võttes arvesse piirkonna äärmuslikke ilmastikutingimusi.

| 3.2.8 | Majanduslikud võimalused on määratud ja Arktika piirkond võib areneda maailmamajanduse seisukohalt keskseks piirkonnaks tänu oma energia- ja toorainevarudele ning uutele mereteedele. |
| --- | --- |

3.2.8

Majanduslikud võimalused on määratud ja Arktika piirkond võib areneda maailmamajanduse seisukohalt keskseks piirkonnaks tänu oma energia- ja toorainevarudele ning uutele mereteedele.

| 3.2.9 | Arktika keskkonnatingimused on ainulaadsed ning ökosüsteem habras ja haavatav. Keskkonnamuutuste haldamise parandamine ning majandustegevusega seotud, inimeste tekitatud keskkonnakatastroofide (õlilekked jne) ärahoidmine on piirkondlikus koostöös esmatähtsad eesmärgid. |
| --- | --- |

3.2.9

Arktika keskkonnatingimused on ainulaadsed ning ökosüsteem habras ja haavatav. Keskkonnamuutuste haldamise parandamine ning majandustegevusega seotud, inimeste tekitatud keskkonnakatastroofide (õlilekked jne) ärahoidmine on piirkondlikus koostöös esmatähtsad eesmärgid.

| 3.2.10 | Eelnimetatud muutused mõjutavad Arktikas ja selle naaberpiirkondades elavate põlisrahvaste ja muu elanikkonna elutingimusi. Muutuvad kliima- ja keskkonnatingimused, selged majanduslikud võimalused ning kasvavad geopoliitilised ja julgeolekupoliitika huvid mõjutavad rahvastiku elu ka mujal Euroopas ja maailmas. |
| --- | --- |

3.2.10

Eelnimetatud muutused mõjutavad Arktikas ja selle naaberpiirkondades elavate põlisrahvaste ja muu elanikkonna elutingimusi. Muutuvad kliima- ja keskkonnatingimused, selged majanduslikud võimalused ning kasvavad geopoliitilised ja julgeolekupoliitika huvid mõjutavad rahvastiku elu ka mujal Euroopas ja maailmas.

| 3.2.11 | Strateegilise tasakaalu otsimist Arktika piirkonna ohtude ja võimaluste vahel võib pidada kogu maailma saatust otsustavaks küsimuseks. |
| --- | --- |

3.2.11

Strateegilise tasakaalu otsimist Arktika piirkonna ohtude ja võimaluste vahel võib pidada kogu maailma saatust otsustavaks küsimuseks.

4.   Arktika piirkonna peamised poliitilised osalised

| 4.1 | Kõigil kaheksal Arktika riigil on oma Arktika piirkonna strateegia (13). Nendes keskendutakse mitmes mõttes sarnastele põhipunktidele: Arktika piirkonna poliitiline ja majanduslik tähtsus kõnealusele riigile, riigi konkreetne positsioon piirkonnas, looduslikud tingimused ja ökosüsteem, vajadus arendada üheskoos Arktika piirkonna valitsemist jätkusuutlikul viisil. Arktika piirkonna potentsiaal seoses energia, tooraine ja uute mereteede arendamise ja kasutamisega on kõigi strateegiate peamine lähtepunkt. Riigid on sõlminud omavahel ka kahepoolseid suhteid Arktikaga seotud ühiste huvide kaitsmiseks ja edendamiseks. NATO Parlamentaarne assamblee esitas oma resolutsiooni Arktika piirkonna kohta 2012. aasta oktoobris (14). |
| --- | --- |

4.1

Kõigil kaheksal Arktika riigil on oma Arktika piirkonna strateegia (13). Nendes keskendutakse mitmes mõttes sarnastele põhipunktidele: Arktika piirkonna poliitiline ja majanduslik tähtsus kõnealusele riigile, riigi konkreetne positsioon piirkonnas, looduslikud tingimused ja ökosüsteem, vajadus arendada üheskoos Arktika piirkonna valitsemist jätkusuutlikul viisil. Arktika piirkonna potentsiaal seoses energia, tooraine ja uute mereteede arendamise ja kasutamisega on kõigi strateegiate peamine lähtepunkt. Riigid on sõlminud omavahel ka kahepoolseid suhteid Arktikaga seotud ühiste huvide kaitsmiseks ja edendamiseks. NATO Parlamentaarne assamblee esitas oma resolutsiooni Arktika piirkonna kohta 2012. aasta oktoobris (14).

| 4.2 | Põhja-Euroopas on neli piirkondlikku koostööfoorumit.

  Arktika Nõukogu
   (15) on piirkondliku koostöö kõige tähtsam organ, kuhu kuulub kaheksa liiget (Arktika riigid, sealhulgas Taani osana ka Fääri saared ja Gröönimaa), kuus alalist osalejat (Arktika riikide põlisrahvaste eri koostööfoorumid) (16) ning suur hulk alalisi vaatlejaid (Madalmaad, Hispaania, Ühendkuningriik, Poola, Prantsusmaa, Saksamaa ning 18 valitsustevahelist ühendust ja valitsusvälist organisatsiooni). EL, Itaalia, Hiina, India, Lõuna-Korea ja Singapur on taotlenud alalise vaatleja staatust. Viimastel aastatel on Hiina märgatavalt suurendanud oma tegevust seoses Arktika piirkonnaga ja selle riikidega. Liikmesriigid on muu hulgas alla kirjutanud merel toimuva otsingu- ja päästeteenistuse lepingule (Search and Rescue). Nõukogule tahetakse anda tähtsam roll ning lisada pädevust ja kaalukust rahvusvahelise koostööorganina. |
| --- | --- |

4.2

Põhja-Euroopas on neli piirkondlikku koostööfoorumit.

Arktika Nõukogu
   (15) on piirkondliku koostöö kõige tähtsam organ, kuhu kuulub kaheksa liiget (Arktika riigid, sealhulgas Taani osana ka Fääri saared ja Gröönimaa), kuus alalist osalejat (Arktika riikide põlisrahvaste eri koostööfoorumid) (16) ning suur hulk alalisi vaatlejaid (Madalmaad, Hispaania, Ühendkuningriik, Poola, Prantsusmaa, Saksamaa ning 18 valitsustevahelist ühendust ja valitsusvälist organisatsiooni). EL, Itaalia, Hiina, India, Lõuna-Korea ja Singapur on taotlenud alalise vaatleja staatust. Viimastel aastatel on Hiina märgatavalt suurendanud oma tegevust seoses Arktika piirkonnaga ja selle riikidega. Liikmesriigid on muu hulgas alla kirjutanud merel toimuva otsingu- ja päästeteenistuse lepingule (Search and Rescue). Nõukogule tahetakse anda tähtsam roll ning lisada pädevust ja kaalukust rahvusvahelise koostööorganina.

| 4.3 | Barentsi Euroarktiline Nõukogu
   (17) hõlmab Euroopa arktilisi ja sub-arktilisi alasid. See edendab koostööd loodusvarade poolest rikkas Barentsi piirkonnas, mis muu hulgas vajab tõhusamaid transporditeid ka Euroopa turgudele. Sellesse kuulub seitse liiget – Soome, Norra, Rootsi, Taani, Island, Venemaa ja Euroopa Komisjon. Nõukogu raames tegutseb ka praktilisele koostööle suunatud Barentsi piirkondlik nõukogu (BRC), (18) millesse kuulub 13 Barentsi piirkonna allpiirkonda. |
| --- | --- |

4.3

Barentsi Euroarktiline Nõukogu
   (17) hõlmab Euroopa arktilisi ja sub-arktilisi alasid. See edendab koostööd loodusvarade poolest rikkas Barentsi piirkonnas, mis muu hulgas vajab tõhusamaid transporditeid ka Euroopa turgudele. Sellesse kuulub seitse liiget – Soome, Norra, Rootsi, Taani, Island, Venemaa ja Euroopa Komisjon. Nõukogu raames tegutseb ka praktilisele koostööle suunatud Barentsi piirkondlik nõukogu (BRC), (18) millesse kuulub 13 Barentsi piirkonna allpiirkonda.

| 4.4 | Põhjamaade Ministrite Nõukogul
   (19) (ja Põhjamaade Nõukogul) on oma Arktika piirkonna strateegia. Viiel põhjamaal on omavahel traditsiooniliselt tihe ja ulatuslik koostöö ning pädevus ja ekspertteadmised põhjamaiste olude kohta. Gröönimaa osaleb koostöös täieõigusliku liikmena. |
| --- | --- |

4.4

Põhjamaade Ministrite Nõukogul
   (19) (ja Põhjamaade Nõukogul) on oma Arktika piirkonna strateegia. Viiel põhjamaal on omavahel traditsiooniliselt tihe ja ulatuslik koostöö ning pädevus ja ekspertteadmised põhjamaiste olude kohta. Gröönimaa osaleb koostöös täieõigusliku liikmena.

| 4.5 | Läänemeremaade Nõukogu
   (20) hoiab üleval koostööd kaheksa Läänemere piirkonna riigi valitsuse vahel. ELil on oma Läänemere piirkonna makropiirkondlik strateegia (EUSBSR). |
| --- | --- |

4.5

Läänemeremaade Nõukogu
   (20) hoiab üleval koostööd kaheksa Läänemere piirkonna riigi valitsuse vahel. ELil on oma Läänemere piirkonna makropiirkondlik strateegia (EUSBSR).

| 4.6 | ELi, Islandi, Norra ja Venemaa ühine põhjamõõtme poliitika
   (21) katab suure geograafilise piirkonna, mis hõlmab Euroopa arktilisi ja sub-arktilisi alasid alates Loode-Venemaast idas kuni Islandi ja Gröönimaani läänes. Koostöö koosneb neljast teemapõhisest partnerlusest (NDEP, NDPHS, NDPTL ja NDPC) ning eraldi Arktika piirkonna osast (Arctic Window). Arktika piirkonna koostöö seisukohast on oluline liiklus- ja logistikapartnerlus (NDPTL). Selle raames koostatakse muu hulgas piirkondlike transpordivõrgustike ettepanekut. Ka põhjamõõtme keskkonnapartnerlusel (NDEP) on Arktika piirkonnas märkimisväärne roll, kuna selle raames on muu hulgas suudetud koristada tuumaosakeste jäätmed Koola poolsaarel. Kolmas põhjamõõtme välisministrite koosolek peeti 2013. aasta veebruaris Brüsselis (22). Põhjamõõtme majandusnõukogu (23) on peamiselt suunatud piirkonna investeerimistingimuste parandamisele ja konkurentsivõime edendamisele. USA ja Kanada osalevad põhjamõõtme koosolekutel vaatlejatena. |
| --- | --- |

4.6

ELi, Islandi, Norra ja Venemaa ühine põhjamõõtme poliitika
   (21) katab suure geograafilise piirkonna, mis hõlmab Euroopa arktilisi ja sub-arktilisi alasid alates Loode-Venemaast idas kuni Islandi ja Gröönimaani läänes. Koostöö koosneb neljast teemapõhisest partnerlusest (NDEP, NDPHS, NDPTL ja NDPC) ning eraldi Arktika piirkonna osast (Arctic Window). Arktika piirkonna koostöö seisukohast on oluline liiklus- ja logistikapartnerlus (NDPTL). Selle raames koostatakse muu hulgas piirkondlike transpordivõrgustike ettepanekut. Ka põhjamõõtme keskkonnapartnerlusel (NDEP) on Arktika piirkonnas märkimisväärne roll, kuna selle raames on muu hulgas suudetud koristada tuumaosakeste jäätmed Koola poolsaarel. Kolmas põhjamõõtme välisministrite koosolek peeti 2013. aasta veebruaris Brüsselis (22). Põhjamõõtme majandusnõukogu (23) on peamiselt suunatud piirkonna investeerimistingimuste parandamisele ja konkurentsivõime edendamisele. USA ja Kanada osalevad põhjamõõtme koosolekutel vaatlejatena.

| 4.7 | Arktika piirkonna riikide parlamendiliikmed osalevad kõigis eelnimetatud koostööfoorumites, millele lisaks teevad nad korrapärast koostööd Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsi (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region – CPAR) raames. |
| --- | --- |

4.7

Arktika piirkonna riikide parlamendiliikmed osalevad kõigis eelnimetatud koostööfoorumites, millele lisaks teevad nad korrapärast koostööd Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsi (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region – CPAR) raames.

| 4.8 | Piirkonna kuus põlisrahvaste koostööfoorumit teevad korrapäraselt koostööd. |
| --- | --- |

4.8

Piirkonna kuus põlisrahvaste koostööfoorumit teevad korrapäraselt koostööd.

| 4.9 | International Polar Foundation (IPF) hoiab üleval Arktika küsimustest huvitatud osaliste rahvusvahelist koostööd. Ta korraldas muu hulgas 2012. aasta septembris Regioonide Komitee ruumides ürituse „Arktika tuleviku sümpoosion 2012”. |
| --- | --- |

4.9

International Polar Foundation (IPF) hoiab üleval Arktika küsimustest huvitatud osaliste rahvusvahelist koostööd. Ta korraldas muu hulgas 2012. aasta septembris Regioonide Komitee ruumides ürituse „Arktika tuleviku sümpoosion 2012”.

5.   Piirkondliku koostöö suunised

| 5.1 | Arktika piirkonda puudutavates küsimustes püütakse koostööd korraldada võimalikult ulatuslikult rahvusvaheliste lepingute alusel ja rahvusvaheliste foorumite raames. |
| --- | --- |

5.1

Arktika piirkonda puudutavates küsimustes püütakse koostööd korraldada võimalikult ulatuslikult rahvusvaheliste lepingute alusel ja rahvusvaheliste foorumite raames.

| 5.2 | Kõige olulisem Arktika piirkonda puudutav leping on 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsioon (UNCLOS), (24) milles käsitletakse sõltumatute riikide vahelisi merealasid ja mille raames on asutatud ÜRO mandrilava piiride komitee (Commission on the Limits of the Continental Shelf, CLCS). |
| --- | --- |

5.2

Kõige olulisem Arktika piirkonda puudutav leping on 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsioon (UNCLOS), (24) milles käsitletakse sõltumatute riikide vahelisi merealasid ja mille raames on asutatud ÜRO mandrilava piiride komitee (Commission on the Limits of the Continental Shelf, CLCS).

| 5.3 | Põhja-Jäämere rannikuriigid on sel alusel üritanud jõuda vastastikusele mõistmisele oma territoriaalvete ja majandusvööndite piiride osas (sealhulgas 200 meremiili ulatuses mandrilavast). Territoriaalseid vaidlusi püütakse vältida, kuid mõni geograafiline vaidlusküsimus – saar, poolsaar või mereosa – on eri osaliste vahel jäänud siiski veel lahendamata. Vaidluste ägenemise oht püsib. Rannikuriigid leppisid 2008. aastal Ilulissatis (Gröönimaa) kokku ühisdeklaratsioonis, milles rõhutasid iga allakirjutanud riigi täielikku suveräänsust tegevuse reguleerimisel endale kuuluvas majandusvööndis. |
| --- | --- |

5.3

Põhja-Jäämere rannikuriigid on sel alusel üritanud jõuda vastastikusele mõistmisele oma territoriaalvete ja majandusvööndite piiride osas (sealhulgas 200 meremiili ulatuses mandrilavast). Territoriaalseid vaidlusi püütakse vältida, kuid mõni geograafiline vaidlusküsimus – saar, poolsaar või mereosa – on eri osaliste vahel jäänud siiski veel lahendamata. Vaidluste ägenemise oht püsib. Rannikuriigid leppisid 2008. aastal Ilulissatis (Gröönimaa) kokku ühisdeklaratsioonis, milles rõhutasid iga allakirjutanud riigi täielikku suveräänsust tegevuse reguleerimisel endale kuuluvas majandusvööndis.

| 5.4 | Põhja-Jäämere potentsiaalsete mereteede – Loodeväila (mis kulgeb läbi Kanada majandusvööndi) ja Kirdeväila (mis kulgeb läbi Venemaa majandusvööndi) – arendamist, kasutusvalmidust, -tingimusi ja -turvalisust uuritakse ja arutatakse laialdaselt eri koostööfoorumitel eesmärgiga saavutada osaliste vahel võimalikult kauakestev üksteisemõistmine seoses nende mereteede kasutuspõhimõtete ja haldamisega. Selle kohta on juba olemas rahvusvahelised lepingud, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (UNCLOS), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organisation – IMO (25)) rahumeelset läbisõitu käsitlev leping. Koostamisel on muu hulgas IMO koodeks polaaralade jaoks (nn Polar Code). |
| --- | --- |

5.4

Põhja-Jäämere potentsiaalsete mereteede – Loodeväila (mis kulgeb läbi Kanada majandusvööndi) ja Kirdeväila (mis kulgeb läbi Venemaa majandusvööndi) – arendamist, kasutusvalmidust, -tingimusi ja -turvalisust uuritakse ja arutatakse laialdaselt eri koostööfoorumitel eesmärgiga saavutada osaliste vahel võimalikult kauakestev üksteisemõistmine seoses nende mereteede kasutuspõhimõtete ja haldamisega. Selle kohta on juba olemas rahvusvahelised lepingud, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (UNCLOS), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organisation – IMO (25)) rahumeelset läbisõitu käsitlev leping. Koostamisel on muu hulgas IMO koodeks polaaralade jaoks (nn Polar Code).

| 5.5 | Kliimamuutuste, keskkonnakaitse ja jätkusuutliku arenguga seotud küsimustel on Arktika piirkonnas eriline tähtsus. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon (UN Framework Convention on Climate Change –UNFCCC (26)) moodustab rahvusvaheliste suhete peamise lähtepunkti. Sellel oleks eriti suur tähtsus ka Arktika piirkonnas.
  ÜRO keskkonnaprogramm (United Nations Environmental Programme – UNEP
   (27)) on omalt poolt käivitanud Arktika piirkonna järelevalveprogrammi. |
| --- | --- |

5.5

Kliimamuutuste, keskkonnakaitse ja jätkusuutliku arenguga seotud küsimustel on Arktika piirkonnas eriline tähtsus. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon (UN Framework Convention on Climate Change –UNFCCC (26)) moodustab rahvusvaheliste suhete peamise lähtepunkti. Sellel oleks eriti suur tähtsus ka Arktika piirkonnas.

ÜRO keskkonnaprogramm (United Nations Environmental Programme – UNEP
   (27)) on omalt poolt käivitanud Arktika piirkonna järelevalveprogrammi.

| 5.6 | Keskkonnakaitseorganisatsioonid osalevad aktiivselt eelnimetatud tegevuses. Greenpeace on teinud avalduse, et Arktikas ei tohiks majandustegevust arendada enne, kui on kokku lepitud piirkonna kaitse põhimõtetes. |
| --- | --- |

5.6

Keskkonnakaitseorganisatsioonid osalevad aktiivselt eelnimetatud tegevuses. Greenpeace on teinud avalduse, et Arktikas ei tohiks majandustegevust arendada enne, kui on kokku lepitud piirkonna kaitse põhimõtetes.

6.   ELi tegevus ja väljatöötatav Arktika-poliitika

| 6.1 | ELil on Arktika piirkonnas olulisi ning aina kasvavaid geopoliitilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke huve. EL osaleb piirkondlikus koostöös tulenevalt sellest, et ta hõlmab Arktika piirkonna liikmesriike. |
| --- | --- |

6.1

ELil on Arktika piirkonnas olulisi ning aina kasvavaid geopoliitilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke huve. EL osaleb piirkondlikus koostöös tulenevalt sellest, et ta hõlmab Arktika piirkonna liikmesriike.

| 6.2 | ELi Arktika-poliitika on alles kujunemisjärgus. See hoogustus 2008. aastal peamiselt Euroopa Parlamendi algatusel (28) ja areneb järk-järgult. Komisjon on sel teemal avaldanud kaks teatist (2008 ja 2012 – vt joonealused märkused 2 ja 7). Ministrite nõukogu on avaldanud sel teemal kaks resolutsiooni (2008 ja 2009) (29) (vt joonealune märkus 8 ja 2985. välisasjade nõukogu). Nõukogu arutas piirkonna hetkeseisu oma koosolekul 31. jaanuaril 2013. |
| --- | --- |

6.2

ELi Arktika-poliitika on alles kujunemisjärgus. See hoogustus 2008. aastal peamiselt Euroopa Parlamendi algatusel (28) ja areneb järk-järgult. Komisjon on sel teemal avaldanud kaks teatist (2008 ja 2012 – vt joonealused märkused 2 ja 7). Ministrite nõukogu on avaldanud sel teemal kaks resolutsiooni (2008 ja 2009) (29) (vt joonealune märkus 8 ja 2985. välisasjade nõukogu). Nõukogu arutas piirkonna hetkeseisu oma koosolekul 31. jaanuaril 2013.

| 6.3 | EL teatas 2008. aastal ja 2012. aasta juunis kavatsusest järgida oma Arktika-poliitikas terviklikku lähenemisviisi. Sellel poliitikal on kolm peamist eesmärki:






  — | Arktika keskkonna kaitsmine koostöös selle elanikega, |
| --- | --- | --- |

6.3

EL teatas 2008. aastal ja 2012. aasta juunis kavatsusest järgida oma Arktika-poliitikas terviklikku lähenemisviisi. Sellel poliitikal on kolm peamist eesmärki:

—

Arktika keskkonna kaitsmine koostöös selle elanikega,

| — | loodusvarade säästva kasutamise edendamine, |
| --- | --- |

—

loodusvarade säästva kasutamise edendamine,

| — | rahvusvahelise koostöö soodustamine, rõhutades rahvusvaheliste lepingute tähtsust. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö soodustamine, rõhutades rahvusvaheliste lepingute tähtsust.

Poliitika põhineb praegu kolmel peamisel valdkonnal: teadmistel, vastutusel ja pühendumusel.

| 6.4 | ELi kahepoolsetes suhetes Arktika riikidega käsitletakse ka Arktika piirkonna koostööd. ELil on erileping Gröönimaaga. Ka mitmepoolsel põhjamõõtme poliitikal on Arktika piirkonnas oluline roll. |
| --- | --- |

6.4

ELi kahepoolsetes suhetes Arktika riikidega käsitletakse ka Arktika piirkonna koostööd. ELil on erileping Gröönimaaga. Ka mitmepoolsel põhjamõõtme poliitikal on Arktika piirkonnas oluline roll.

| 6.5 | Paljusid ELi olemasolevaid programme on võimalik kohaldada Arktika piirkonnale. EL investeeris aastatel 2007–2013 ligikaudu 1,4 miljardit eurot jätkusuutliku arengu edendamiseks Arktika piirkonnas ja selle naaberpiirkondades. Esmatähtsal kohal on olnud teadusuuringud: 2002. aastal käivitunud teadusuuringute kuues raamprogramm sisaldas ka Arktika piirkondi puudutavaid projekte. EL on viimastel aastatel panustanud Arktika piirkonnaga seotud uuringutesse üle 200 miljoni euro ning osalenud arvukates ühisprojektides, eelkõige teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames (30). Toimiv koostöövõrgustik eri teadusasutuste vahel (nii ELis kui ka sellest väljapool) on olemas. Olulisemad uurimisprojektid aastatel 2008–2012 ja Euroopa territoriaalse koostöö finantseerimiskavad aastateks 2007–2013 on loetletud (31). Arktika piirkonnas on läbi viidud mitmeid projekte, sh ELi regionaalpoliitika ning programmide Interreg, Regional Aid Guidelines (RAG) ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (European Neighbourhood Partnership Instrument – ENPI) raames. Programm Connecting Europe ja TEN-T ei ulatu Arktika piirkonda.
  Euroopa Komisjon otsustas hiljuti välja selgitada, kuidas korraldada Arktika piirkonda puudutavast teadustegevusest teavitamist ELis. Kaalutakse ELi Arktika teabekeskuse asutamist. |
| --- | --- |

6.5

Paljusid ELi olemasolevaid programme on võimalik kohaldada Arktika piirkonnale. EL investeeris aastatel 2007–2013 ligikaudu 1,4 miljardit eurot jätkusuutliku arengu edendamiseks Arktika piirkonnas ja selle naaberpiirkondades. Esmatähtsal kohal on olnud teadusuuringud: 2002. aastal käivitunud teadusuuringute kuues raamprogramm sisaldas ka Arktika piirkondi puudutavaid projekte. EL on viimastel aastatel panustanud Arktika piirkonnaga seotud uuringutesse üle 200 miljoni euro ning osalenud arvukates ühisprojektides, eelkõige teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames (30). Toimiv koostöövõrgustik eri teadusasutuste vahel (nii ELis kui ka sellest väljapool) on olemas. Olulisemad uurimisprojektid aastatel 2008–2012 ja Euroopa territoriaalse koostöö finantseerimiskavad aastateks 2007–2013 on loetletud (31). Arktika piirkonnas on läbi viidud mitmeid projekte, sh ELi regionaalpoliitika ning programmide Interreg, Regional Aid Guidelines (RAG) ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (European Neighbourhood Partnership Instrument – ENPI) raames. Programm Connecting Europe ja TEN-T ei ulatu Arktika piirkonda.

Euroopa Komisjon otsustas hiljuti välja selgitada, kuidas korraldada Arktika piirkonda puudutavast teadustegevusest teavitamist ELis. Kaalutakse ELi Arktika teabekeskuse asutamist.

| 6.6 | EL osaleb põhjamõõtme poliitikas ja on Barentsi Euroarktilise Nõukogu liige. Ta on Arktika nõukogus ajutine vaatleja ning on taotlenud alalise vaatleja staatust. EL on aastaid osalenud täies mahus nõukogu eri töörühmade tegevuses. |
| --- | --- |

6.6

EL osaleb põhjamõõtme poliitikas ja on Barentsi Euroarktilise Nõukogu liige. Ta on Arktika nõukogus ajutine vaatleja ning on taotlenud alalise vaatleja staatust. EL on aastaid osalenud täies mahus nõukogu eri töörühmade tegevuses.

| 6.7 | Euroopa Parlamendi liikmed osalevad Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsil (CPAR, vt punkt 3.3.7) ning Põhja-Euroopa nelja piirkondliku nõukogu ja põhjamõõtme riikide parlamendiliikmete koostöös. Euroopa Parlament on avaldanud kaks Arktika piirkonda käsitlevat resolutsiooni (2008 ja 2011) (vt joonealune märkus 9 ja P6_TA(2008)0474). |
| --- | --- |

6.7

Euroopa Parlamendi liikmed osalevad Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsil (CPAR, vt punkt 3.3.7) ning Põhja-Euroopa nelja piirkondliku nõukogu ja põhjamõõtme riikide parlamendiliikmete koostöös. Euroopa Parlament on avaldanud kaks Arktika piirkonda käsitlevat resolutsiooni (2008 ja 2011) (vt joonealune märkus 9 ja P6_TA(2008)0474).

| 6.8 | EL on käivitanud korrapärase dialoogi piirkonnas tegutsevate põlisrahvaste esindajate ja muude kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonidega ning osaleb ka International Polar Foundationi (IPA) töös. |
| --- | --- |

6.8

EL on käivitanud korrapärase dialoogi piirkonnas tegutsevate põlisrahvaste esindajate ja muude kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonidega ning osaleb ka International Polar Foundationi (IPA) töös.

| 6.9 | Komitee on avaldanud Arktika piirkonna koostöö seisukohast olulisi arvamusi, muu hulgas sellistel teemadel nagu põhjamõõde, regionaal- ja merepoliitika, jätkusuutlik areng ja suhted naaberriikidega. Komiteel on institutsioonilised suhted nii Norra, Islandi kui ka Venemaa kodanikuühiskondadega (EEA-CC, Islandi JCC, CCRF). Komitee on korraldanud kaks põhjamõõtme kodanikuühiskonna foorumit (2002 ja 2006) ning sidusrühmade koosoleku põhjamõõtme ministrite koosoleku raames veebruaris 2013. |
| --- | --- |

6.9

Komitee on avaldanud Arktika piirkonna koostöö seisukohast olulisi arvamusi, muu hulgas sellistel teemadel nagu põhjamõõde, regionaal- ja merepoliitika, jätkusuutlik areng ja suhted naaberriikidega. Komiteel on institutsioonilised suhted nii Norra, Islandi kui ka Venemaa kodanikuühiskondadega (EEA-CC, Islandi JCC, CCRF). Komitee on korraldanud kaks põhjamõõtme kodanikuühiskonna foorumit (2002 ja 2006) ning sidusrühmade koosoleku põhjamõõtme ministrite koosoleku raames veebruaris 2013.

Brüssel, 17. aprill 2013

Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa president

Henri MALOSSE

---

(1)  Lapimaa Ülikool on ELi kõige põhjapoolsem ülikool. www.ulapland.fi, www.arcticcentre.org.

1

(2)  Euroopa Komisjoni ja ELi välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatis teemal „Euroopa Liidu Arktika-poliitika arendamine: alates 2008. aastast tehtud edusammud ja järgmised meetmed”, JOIN(2012) 19 final, Brüssel, 26.6.2012.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta, P7_TA(2011)0024, punkt 52.

3

(4)  Norsk Polarinstitutt, www.npolar.no, and Matthews,J.A.:The Encyclopedia of Environmental Change, Sage, London 2013

4

The Encyclopedia of Environmental Change

(5)  EMSK arvamus ELT C 133, 09.05.2013 lk 41.

5

(6)  Euroopa Komisjoni teatis ELi ja Arktika piirkonna kohta, COM (2008) 768 final, 20.11.2008.

6

(7)  Nõukogu järeldused Arktika kohta, välisasjade nõukogu 2985. koosolek 8. detsembril 2009.

7

(8)  Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta, 20.1.2011.

8

(9)  Ajakohase ülevaate saamiseks Arktika piirkonnast vt. Arctic Governance: balancing challenges and development, Regional Briefing, European Parliament, DG for External Policies of the Union, Policy Department. Fernando Garcés de los Fayos, DG EXPO/B/polDep/Note/2012_136, juuni 2012.

9

Arctic Governance: balancing challenges and development, Regional Briefing, European Parliament, DG for External Policies of the Union, Policy Department

(10)  www.lapinliitto.fi

10

(11)  Nt http://www.arcticbusinessforum.org

11

(12)  Arctic Impact Assessment, ACIA.

12

(13)  Norra: The High North: visions and strategies, 2011; Venemaa: The Russian Federation’s main state policy in the Arctic until 2020 and beyond, 2008; Kanada: Canada’s Northern Strategy: Our North, Our Heritage, Our Future, 2009; Rootsi: The Arctic: Sweden's strategy for the region, 2012; USA: US: Arctic Region Policy, 2009; Soome: Finland’s Strategy for the Arctic Region, 2011; Taani, Gröönimaa ja Fääri saared: Kingdom of Denmark Strategy for the Arctic 2011-2020, 2011, Island: http://www.utanrikisraduneyti.is

13

Norra:

Venemaa:

Kanada:

Rootsi:

USA:

Soome:

Taani, Gröönimaa ja Fääri saared:

Island:

(14)  NATO Parlamentaarse assamblee resolutsioon nr 396.

14

(15)  www.arctic-council.org

15

(16)  Arktika nõukogu põlisrahvaste sekretariaat (IPS), www.arcticpeoples.org

16

(17)  www.beac.st

17

(18)  www.beac.st

18

(19)  www.norden.org

19

(20)  www.cbss.org

20

(21)  http://eeas.europa.eu/north_dim/index_en.htm

21

(22)  www.consilium.europa.eu 6597/13

22

(23)  http://www.northerndimension.info/component/content/article/10-innerpage/9-ndbc.

23

(24)  www.un.org

24

(25)  www.imo.org

25

(26)  www.un.org

26

(27)  www.unep.org.

27

(28)  Resolutsioon P6 TA(2008)0474, 9.10.2008.

28

(29)  Nõukogu järeldused Arktika kohta, välisasjade nõukogu 2985. koosolek 8. detsembril 2009. Vt ka joonealune märkus 9.

29

(30)  Teadusuuringute seitsmes raamprogramm

30

(31)  SWD(2012) 182 I lisa ja Euroopa territoriaalne koostöö, II lisa.

31

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 489. istungjärk 17. ja 18. aprillil 2013

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/34

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks””

COM(2012) 722 final

2013/C 198/05

Raportöör: Petru Sorin Dandea

12. märtsil 2013 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks"

COM(2012) 722 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 4. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 16.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 169 ja vastu hääletas 1.

1.   Kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab oma toetust komisjoni esitatud tegevuskavale ning jõupingutustele konkreetsete lahenduste leidmiseks, et vähendada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Tõeline areng on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriigid pööravad rohkem tähelepanu maksuteenuste tõhususe suurendamisele, pühendades sellele piisavaid inim- ja rahalisi ressursse ja tagades nende parema kooskõlastatuse. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab oma toetust komisjoni esitatud tegevuskavale ning jõupingutustele konkreetsete lahenduste leidmiseks, et vähendada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Tõeline areng on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriigid pööravad rohkem tähelepanu maksuteenuste tõhususe suurendamisele, pühendades sellele piisavaid inim- ja rahalisi ressursse ja tagades nende parema kooskõlastatuse.

| 1.2 | Komitee soovitab komisjonil ja nõukogul lisada iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi ja Euroopa poolaastasse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise ning agressiivse maksuplaneerimise teemad ja rakendada konkreetseid meetmeid kõnealuste nähtuste vastu võitlemiseks, et tagada edusammud maksude maksmisel ja kogumisel, muutes need õiglasemaks, tõhustades tulu ümberjaotamist ja võitlust vaesuse vastu. |
| --- | --- |

1.2

Komitee soovitab komisjonil ja nõukogul lisada iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi ja Euroopa poolaastasse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise ning agressiivse maksuplaneerimise teemad ja rakendada konkreetseid meetmeid kõnealuste nähtuste vastu võitlemiseks, et tagada edusammud maksude maksmisel ja kogumisel, muutes need õiglasemaks, tõhustades tulu ümberjaotamist ja võitlust vaesuse vastu.

| 1.3 | Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada must nimekiri riikide kohta, kes toimivad maksuparadiisidena hea maksuhaldustava põhimõtete vastaselt, ning nõuab nende riikide ja territooriumide tuvastamiseks vajalike ühiste kriteeriumide kehtestamist ELi tasandil, et vältida nende ebaühtlast rakendamist riiklikul tasandil. Must nimekiri ei peaks piirduma kolmandate riikidega, vaid peaks hõlmama ka liikmesriikidele kuuluvaid territooriume või kohtualluvusi ning nendes piirkondades tegutsevaid ettevõtteid. |
| --- | --- |

1.3

Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada must nimekiri riikide kohta, kes toimivad maksuparadiisidena hea maksuhaldustava põhimõtete vastaselt, ning nõuab nende riikide ja territooriumide tuvastamiseks vajalike ühiste kriteeriumide kehtestamist ELi tasandil, et vältida nende ebaühtlast rakendamist riiklikul tasandil. Must nimekiri ei peaks piirduma kolmandate riikidega, vaid peaks hõlmama ka liikmesriikidele kuuluvaid territooriume või kohtualluvusi ning nendes piirkondades tegutsevaid ettevõtteid.

| 1.4 | Komitee leiab, et komisjon võiks täiendada musta nimekirjaga seonduvaid ettepanekuid ettevõtetele sanktsioonide kehtestamisega, mille kohaselt jäetakse ettevõtted kõrvale riigihankemenetlustel või ilma ELi rahastamisest või riigiabist. |
| --- | --- |

1.4

Komitee leiab, et komisjon võiks täiendada musta nimekirjaga seonduvaid ettepanekuid ettevõtetele sanktsioonide kehtestamisega, mille kohaselt jäetakse ettevõtted kõrvale riigihankemenetlustel või ilma ELi rahastamisest või riigiabist.

| 1.5 | Komitee leiab, et maksubaaside kahandamist põhjustav agressiivne maksuplaneerimine, mis sunnib liikmesriike maksumäära tõstma, on iseenesest ebaeetiline tava, mis avaldab tõsiseid tagajärgi siseturu toimimisele ja moonutab maksusüsteemide õiglust maksumaksjate jaoks. Kõnealuse nähtuse keerukust arvestades on vaja selgitada veelgi komisjoni ettepanekuid üldise kuritarvituste vastase reegli kohta ning kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlust, et neid oleks lihtne rakendada kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.5

Komitee leiab, et maksubaaside kahandamist põhjustav agressiivne maksuplaneerimine, mis sunnib liikmesriike maksumäära tõstma, on iseenesest ebaeetiline tava, mis avaldab tõsiseid tagajärgi siseturu toimimisele ja moonutab maksusüsteemide õiglust maksumaksjate jaoks. Kõnealuse nähtuse keerukust arvestades on vaja selgitada veelgi komisjoni ettepanekuid üldise kuritarvituste vastase reegli kohta ning kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlust, et neid oleks lihtne rakendada kõigis liikmesriikides.

| 1.6 | Komitee tunnustab komisjoni tehtud jõupingutuste tähtsust, et pidada ELi naaberriikidega läbirääkimisi hea maksuhaldustava kokkulepete üle. Komitee soovitab nõukogul anda komisjonile volitused nende läbirääkimiste pidamiseks, mis võivad osutuda äärmiselt kasulikuks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses. |
| --- | --- |

1.6

Komitee tunnustab komisjoni tehtud jõupingutuste tähtsust, et pidada ELi naaberriikidega läbirääkimisi hea maksuhaldustava kokkulepete üle. Komitee soovitab nõukogul anda komisjonile volitused nende läbirääkimiste pidamiseks, mis võivad osutuda äärmiselt kasulikuks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses.

| 1.7 | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama olemasoleva õigusraamistiku lihtsustamist ja ühtlustamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Lihtsustatud ja paremini ühtlustatud õigusraamistik, mis tagaks maksuvaldkonnas õiglase maksustamise ja mida täiendataks ajakohaste IT-vahenditega järelevalve, kontrolli ja andmevahetuse teostamiseks, vähendaks oluliselt maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise võimalusi. |
| --- | --- |

1.7

Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama olemasoleva õigusraamistiku lihtsustamist ja ühtlustamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Lihtsustatud ja paremini ühtlustatud õigusraamistik, mis tagaks maksuvaldkonnas õiglase maksustamise ja mida täiendataks ajakohaste IT-vahenditega järelevalve, kontrolli ja andmevahetuse teostamiseks, vähendaks oluliselt maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise võimalusi.

| 1.8 | Komitee soovitab komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil veenda liikmesriike mitte säilitama suuri riikidevahelisi erinevusi otseste ja kaudsete maksude määrade vahel, kuna sellised erinevused soodustavad maksukonkurentsi. |
| --- | --- |

1.8

Komitee soovitab komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil veenda liikmesriike mitte säilitama suuri riikidevahelisi erinevusi otseste ja kaudsete maksude määrade vahel, kuna sellised erinevused soodustavad maksukonkurentsi.

| 1.9 | Komitee tervitab komisjoni otsust uurida võimalust kehtestada Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number (tax identification number – TIN). Komitee kordab oma mitmetes arvamustes liikmesriikidele esitatud üleskutset ühtlustada kaudse maksustamise süsteemi. Komitee innustab komisjoni selles valdkonnas ettepanekuid esitama. Selline ühtlustamine, mis toimuks samaaegselt Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri kasutuselevõtuga, võimaldaks massiliselt vähendada karussellpettusi. |
| --- | --- |

1.9

Komitee tervitab komisjoni otsust uurida võimalust kehtestada Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number (tax identification number – TIN). Komitee kordab oma mitmetes arvamustes liikmesriikidele esitatud üleskutset ühtlustada kaudse maksustamise süsteemi. Komitee innustab komisjoni selles valdkonnas ettepanekuid esitama. Selline ühtlustamine, mis toimuks samaaegselt Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri kasutuselevõtuga, võimaldaks massiliselt vähendada karussellpettusi.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine ning maksumaksmise vältimine agressiivse maksuplaneerimise abil suurendab veelgi majanduskriisi ja kokkuhoiukavade tagajärjel tekkinud ebavõrdsust ning seab seetõttu ohtu liikmesriikide jõupingutused, mille eesmärk on tagada maksusüsteemide tõhus toimimine avalike teenuste rahastamiseks, heaolu levitamiseks ja vaesuse vastu võitlemiseks ning liikmesriikide ja kolmandate riikide maksukonkurentsi tekke vältimiseks. Hinnanguliselt kaotavad liikmesriigid selle tõttu üle 1 000 miljardi euro aastas (1). |
| --- | --- |

2.1

Maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine ning maksumaksmise vältimine agressiivse maksuplaneerimise abil suurendab veelgi majanduskriisi ja kokkuhoiukavade tagajärjel tekkinud ebavõrdsust ning seab seetõttu ohtu liikmesriikide jõupingutused, mille eesmärk on tagada maksusüsteemide tõhus toimimine avalike teenuste rahastamiseks, heaolu levitamiseks ja vaesuse vastu võitlemiseks ning liikmesriikide ja kolmandate riikide maksukonkurentsi tekke vältimiseks. Hinnanguliselt kaotavad liikmesriigid selle tõttu üle 1 000 miljardi euro aastas (1).

| 2.2 | 2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles kavandama konkreetseid vahendeid maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

2.2

2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles kavandama konkreetseid vahendeid maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks.

| 2.3 | Komisjon võttis 2012. aasta juunis vastu teatise (2), milles kirjeldati, kuidas suurendada maksukuulekust ning vähendada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Kõnealuses teatises teatas komisjon oma kavatsusest koostada tegevuskava, et tõhustada võitlust maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu. |
| --- | --- |

2.3

Komisjon võttis 2012. aasta juunis vastu teatise (2), milles kirjeldati, kuidas suurendada maksukuulekust ning vähendada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Kõnealuses teatises teatas komisjon oma kavatsusest koostada tegevuskava, et tõhustada võitlust maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu.

| 2.4 | 2012. aasta detsembris esitas komisjon väljakuulutatud tegevuskava, mis sisaldab nii äsjavõetud algatusi kui ka uusi meetmeid, mida saaks lühikeses või pikas perspektiivis ellu viia. Tegevuskavale on lisatud komisjoni soovitus meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid (3), ning komisjoni soovitus agressiivse maksuplaneerimise kohta (4). |
| --- | --- |

2.4

2012. aasta detsembris esitas komisjon väljakuulutatud tegevuskava, mis sisaldab nii äsjavõetud algatusi kui ka uusi meetmeid, mida saaks lühikeses või pikas perspektiivis ellu viia. Tegevuskavale on lisatud komisjoni soovitus meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid (3), ning komisjoni soovitus agressiivse maksuplaneerimise kohta (4).

3.   Üldmärkused

| 3.1 | Komitee väljendab oma toetust komisjoni esitatud tegevuskavale ning jõupingutustele konkreetsete lahenduste leidmiseks, et vähendada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist (5). Sellele vaatamata suhtub komitee kahtlevalt mõnede esitatud meetmete rakendamisse, arvestades liikmesriikide poliitika suuri erinevusi, mis aeglustavad otsuste vastuvõtmist nõukogu tasandil. Lisaks sellele kujutab enamike liikmesriikide maksuametite inim- ja rahaliste ressursside vähendamine (6) viimaste aastate kokkuhoiumeetmete tõttu suurt takistust uute meetmete elluviimisele. Tõeline areng on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriigid pööravad rohkem tähelepanu maksuteenuste tõhususe suurendamisele – toetudes piisavatele inim- ja rahalistele ressurssidele – ja tagavad nende parema kooskõlastatuse. |
| --- | --- |

3.1

Komitee väljendab oma toetust komisjoni esitatud tegevuskavale ning jõupingutustele konkreetsete lahenduste leidmiseks, et vähendada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist (5). Sellele vaatamata suhtub komitee kahtlevalt mõnede esitatud meetmete rakendamisse, arvestades liikmesriikide poliitika suuri erinevusi, mis aeglustavad otsuste vastuvõtmist nõukogu tasandil. Lisaks sellele kujutab enamike liikmesriikide maksuametite inim- ja rahaliste ressursside vähendamine (6) viimaste aastate kokkuhoiumeetmete tõttu suurt takistust uute meetmete elluviimisele. Tõeline areng on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriigid pööravad rohkem tähelepanu maksuteenuste tõhususe suurendamisele – toetudes piisavatele inim- ja rahalistele ressurssidele – ja tagavad nende parema kooskõlastatuse.

| 3.2 | Suur osa varimajanduse tõttu laekumata jäänud maksutulust tuleneb agressiivsest maksuplaneerimisest. Komisjon tunnistab, et selle tegevuse puhul kasutatakse ära kahe või enama liikmesriigi maksusüsteemide erinevusi, ning ehkki seda võib maailma tasandil pidada õiguspäraseks tegevuseks, on see vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetega. Komitee leiab, et maksubaaside kahandamist põhjustav agressiivne maksuplaneerimine, mis sunnib liikmesriike suurendama maksumäära tõstma, on iseenesest ebaeetiline tava, mis avaldab tõsiseid tagajärgi siseturu toimimisele, kuna see nõrgendab üldiselt ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahelist konkurentsi ja moonutab maksusüsteemide õiglust maksumaksjate jaoks. |
| --- | --- |

3.2

Suur osa varimajanduse tõttu laekumata jäänud maksutulust tuleneb agressiivsest maksuplaneerimisest. Komisjon tunnistab, et selle tegevuse puhul kasutatakse ära kahe või enama liikmesriigi maksusüsteemide erinevusi, ning ehkki seda võib maailma tasandil pidada õiguspäraseks tegevuseks, on see vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetega. Komitee leiab, et maksubaaside kahandamist põhjustav agressiivne maksuplaneerimine, mis sunnib liikmesriike suurendama maksumäära tõstma, on iseenesest ebaeetiline tava, mis avaldab tõsiseid tagajärgi siseturu toimimisele, kuna see nõrgendab üldiselt ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahelist konkurentsi ja moonutab maksusüsteemide õiglust maksumaksjate jaoks.

| 3.3 | Komitee tervitab komisjoni soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta, kuid leiab, et kavandatud meetmed on selle tegevuse vastu võitlemiseks ebapiisavad. Arvestades kõnealuse nähtuse, st agressiivse maksuplaneerimise keerukust, võib üldise kuritarvituse vastase reegli rakendamine ja kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlemine osutuda liikmesriikide vahel sõlmitud kokkulepete raames keeruliseks. Samuti leiab komitee, et need meetmed tekitavad liikmesriikidele rohkem rakendusprobleeme kui see, et nad tühistaksid koheselt need kokkulepped, eelkõige sellised, mis hõlmavad üldiselt maksuparadiisidena tuntud kohtualluvusi või mis ei järgi hea maksuhaldustava miinimumnõudeid. |
| --- | --- |

3.3

Komitee tervitab komisjoni soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta, kuid leiab, et kavandatud meetmed on selle tegevuse vastu võitlemiseks ebapiisavad. Arvestades kõnealuse nähtuse, st agressiivse maksuplaneerimise keerukust, võib üldise kuritarvituse vastase reegli rakendamine ja kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlemine osutuda liikmesriikide vahel sõlmitud kokkulepete raames keeruliseks. Samuti leiab komitee, et need meetmed tekitavad liikmesriikidele rohkem rakendusprobleeme kui see, et nad tühistaksid koheselt need kokkulepped, eelkõige sellised, mis hõlmavad üldiselt maksuparadiisidena tuntud kohtualluvusi või mis ei järgi hea maksuhaldustava miinimumnõudeid.

| 3.4 | Komisjon teeb liikmesriikidele ettepaneku võtta vastu terve rida kriteeriume, mis võimaldavad tuvastada kolmandad riigid, kes ei järgi hea maksuhaldustava miinimumnõudeid, ning kanda need riigid musta nimekirja. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealune meede peab hõlmama ka liikmesriikidele kuuluvaid kohtualluvusi ning ettevõtteid, kes jätkavad tehinguid nendele territooriumidele kuuluvate asutustega. |
| --- | --- |

3.4

Komisjon teeb liikmesriikidele ettepaneku võtta vastu terve rida kriteeriume, mis võimaldavad tuvastada kolmandad riigid, kes ei järgi hea maksuhaldustava miinimumnõudeid, ning kanda need riigid musta nimekirja. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealune meede peab hõlmama ka liikmesriikidele kuuluvaid kohtualluvusi ning ettevõtteid, kes jätkavad tehinguid nendele territooriumidele kuuluvate asutustega.

| 3.5 | Komisjon tegi ettepanekuid muuta teatud direktiive (7) selliste seaduselünkade täitmiseks, mis võivad õhutada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Samuti taotles komisjon nõukogult volitusi läbirääkimiste käivitamiseks pettusevastast võitlust ja maksustamisalast koostööd käsitlevate kokkulepete teemal nelja naaberriigiga ning lepingu projekti allkirjastamiseks ELi ja selle liikmesriikide ning Lichtensteini vahel. Komitee soovitab nõukogul võtta kõnealuseid ettepanekuid võimalikult kiiresti arvesse, kuna need vahendid võivad osutuda äärmiselt kasulikuks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses. |
| --- | --- |

3.5

Komisjon tegi ettepanekuid muuta teatud direktiive (7) selliste seaduselünkade täitmiseks, mis võivad õhutada maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Samuti taotles komisjon nõukogult volitusi läbirääkimiste käivitamiseks pettusevastast võitlust ja maksustamisalast koostööd käsitlevate kokkulepete teemal nelja naaberriigiga ning lepingu projekti allkirjastamiseks ELi ja selle liikmesriikide ning Lichtensteini vahel. Komitee soovitab nõukogul võtta kõnealuseid ettepanekuid võimalikult kiiresti arvesse, kuna need vahendid võivad osutuda äärmiselt kasulikuks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses.

| 3.6 | Komitee leiab, et tegevuskava rakendamise raames peaksid komisjon ja liikmesriigid jätkama olemasoleva õigusraamistiku lihtsustamist ja ühtlustamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Lihtsustatud ja paremini ühtlustatud õigusraamistik, mis tagaks maksuvaldkonnas õiglase maksustamise ja mida täiendataks ajakohaste IT-vahenditega järelevalve, kontrolli ja andmevahetuse teostamiseks, kasutades seejuures hea ettevalmistusega personali, vähendaks oluliselt maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise võimalusi. See võimaldaks kergendada ettevõtete ja kodanike haldus- ja maksukoormust, pakkudes otseseid eeliseid riikide tulude jaoks. |
| --- | --- |

3.6

Komitee leiab, et tegevuskava rakendamise raames peaksid komisjon ja liikmesriigid jätkama olemasoleva õigusraamistiku lihtsustamist ja ühtlustamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Lihtsustatud ja paremini ühtlustatud õigusraamistik, mis tagaks maksuvaldkonnas õiglase maksustamise ja mida täiendataks ajakohaste IT-vahenditega järelevalve, kontrolli ja andmevahetuse teostamiseks, kasutades seejuures hea ettevalmistusega personali, vähendaks oluliselt maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise võimalusi. See võimaldaks kergendada ettevõtete ja kodanike haldus- ja maksukoormust, pakkudes otseseid eeliseid riikide tulude jaoks.

| 3.7 | Komitee soovitab komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil veenda liikmesriike mitte säilitama suuri riikidevahelisi erinevusi otseste ja kaudsete maksude määrade vahel, kuna sellised erinevused soodustavad maksukonkurentsi. Samuti juhib komitee tähelepanu otsesele seosele maksumäära ja maksudest kõrvalehoidumise vahel. Tõhus võitlus maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise ning agressiivse maksuplaneerimise vastu võib aidata alandada üldist maksumäära kõigi maksumaksjate heaks. |
| --- | --- |

3.7

Komitee soovitab komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil veenda liikmesriike mitte säilitama suuri riikidevahelisi erinevusi otseste ja kaudsete maksude määrade vahel, kuna sellised erinevused soodustavad maksukonkurentsi. Samuti juhib komitee tähelepanu otsesele seosele maksumäära ja maksudest kõrvalehoidumise vahel. Tõhus võitlus maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise ning agressiivse maksuplaneerimise vastu võib aidata alandada üldist maksumäära kõigi maksumaksjate heaks.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komisjon tunnistab, et arvestades ettevõtjatele antud vabadusi siseturul tegutsemiseks, võivad ettevõtted sõlmida kokkuleppeid maksuparadiisideks peetavate kohtualluvustega sellise liikmesriigi kaudu, kus reguleerimine on nõrgim. See nähtus toob endaga kaasa liikmesriikide maksubaaside kahandamise, ohustades ausa konkurentsi tingimusi üldiselt ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, ning moonutab siseturu toimimist. Komitee innustab komisjoni ja liikmesriike kandma musta nimekirja sellist tegevust edendavad ettevõtjad. Lisaks riiklikul tasandil rakendatavatele meetmetele peaksid liikmesriigid peatama kõnealuste ettevõte õiguse osaleda riigihankemenetlustes või keelduma andmast neile riigiabi juhul, kui selleks on taotlus esitatud. |
| --- | --- |

4.1

Komisjon tunnistab, et arvestades ettevõtjatele antud vabadusi siseturul tegutsemiseks, võivad ettevõtted sõlmida kokkuleppeid maksuparadiisideks peetavate kohtualluvustega sellise liikmesriigi kaudu, kus reguleerimine on nõrgim. See nähtus toob endaga kaasa liikmesriikide maksubaaside kahandamise, ohustades ausa konkurentsi tingimusi üldiselt ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, ning moonutab siseturu toimimist. Komitee innustab komisjoni ja liikmesriike kandma musta nimekirja sellist tegevust edendavad ettevõtjad. Lisaks riiklikul tasandil rakendatavatele meetmetele peaksid liikmesriigid peatama kõnealuste ettevõte õiguse osaleda riigihankemenetlustes või keelduma andmast neile riigiabi juhul, kui selleks on taotlus esitatud.

| 4.2 | Komisjoni hinnangute kohaselt kaotavad liikmesriigid agressiivse maksuplaneerimise tõttu poole liikmesriikides registreeritud maksutuludest varimajandusele omaste tavade rakendamise tagajärjel. Komitee peab komisjoni esitatud meetmeid (8) sellise tegevuse vastu võitlemiseks ebapiisavateks ning soovitab täpsustada konkreetsemalt üldise kuritarvituste vastase reegli sõnastust ning kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlust, et liikmesriigid võiksid asuda neid kiirelt rakendama, ilma et see põhjustaks kohtualluvuste tasandil keerukaid olukordi seoses agressiivse maksuplaneerimisega seonduvate vaidlustega. |
| --- | --- |

4.2

Komisjoni hinnangute kohaselt kaotavad liikmesriigid agressiivse maksuplaneerimise tõttu poole liikmesriikides registreeritud maksutuludest varimajandusele omaste tavade rakendamise tagajärjel. Komitee peab komisjoni esitatud meetmeid (8) sellise tegevuse vastu võitlemiseks ebapiisavateks ning soovitab täpsustada konkreetsemalt üldise kuritarvituste vastase reegli sõnastust ning kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlust, et liikmesriigid võiksid asuda neid kiirelt rakendama, ilma et see põhjustaks kohtualluvuste tasandil keerukaid olukordi seoses agressiivse maksuplaneerimisega seonduvate vaidlustega.

| 4.3 | Komitee peab komisjoni ettepanekut hea maksuhaldustava platvormi loomiseks kasulikuks. Komitee soovitab komisjonil kutsuda kõnealusel platvormil osalema ka sotsiaalpartnerid, eelkõige need, kelle liikmed töötavad finantsasutustes, millel on rikkalik kogemus maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise valdkonnas. Samuti on vaja täpsustada kõnealuse platvormi koostalitlust teiste maksuvaldkonnas tegutsevate struktuuridega ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.3

Komitee peab komisjoni ettepanekut hea maksuhaldustava platvormi loomiseks kasulikuks. Komitee soovitab komisjonil kutsuda kõnealusel platvormil osalema ka sotsiaalpartnerid, eelkõige need, kelle liikmed töötavad finantsasutustes, millel on rikkalik kogemus maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise valdkonnas. Samuti on vaja täpsustada kõnealuse platvormi koostalitlust teiste maksuvaldkonnas tegutsevate struktuuridega ELi tasandil.

| 4.4 | OECD juhitud läbirääkimiste raames äriühingute maksustamise toimimisjuhendi teemal võttis komisjon endale kohustuse tegutseda selle nimel, et jätta kehtivatest direktiividest välja sätted, mis pakuvad teatud olukordades agressiivse maksuplaneerimise võimalusi või takistavad asjakohaste lahenduste elluviimist, võimaldades topeltmaksuvabastust. Komitee tervitab komisjoni algatust ja soovitab kõnealused meetmed võimalikult kiiresti ellu viia. |
| --- | --- |

4.4

OECD juhitud läbirääkimiste raames äriühingute maksustamise toimimisjuhendi teemal võttis komisjon endale kohustuse tegutseda selle nimel, et jätta kehtivatest direktiividest välja sätted, mis pakuvad teatud olukordades agressiivse maksuplaneerimise võimalusi või takistavad asjakohaste lahenduste elluviimist, võimaldades topeltmaksuvabastust. Komitee tervitab komisjoni algatust ja soovitab kõnealused meetmed võimalikult kiiresti ellu viia.

| 4.5 | Komisjon teeb ettepaneku tõhustada tööd väljarändajatele ja jõukatele kodanikele suunatud maksustamise erikordadega, mis on kahjulik siseturu toimimisele ja vähendab üldist maksutulu. Komitee innustab liikmesriike kaotama sellised maksustamise erikorrad. Samuti kordab komitee oma üleskutset teistele ELi institutsioonidele (mis on juba esitatud varasemates arvamustes) (9) võtta meetmeid, et hoida ära asukoha põhimõtte kuritarvitamist omandiskeemide ja fiktiivse elukoha kaudu, mille abil mittetegutsevad valdusettevõtjad või riiulifirmad võimaldavad omanikel mitte maksta makse oma elukohariigis. |
| --- | --- |

4.5

Komisjon teeb ettepaneku tõhustada tööd väljarändajatele ja jõukatele kodanikele suunatud maksustamise erikordadega, mis on kahjulik siseturu toimimisele ja vähendab üldist maksutulu. Komitee innustab liikmesriike kaotama sellised maksustamise erikorrad. Samuti kordab komitee oma üleskutset teistele ELi institutsioonidele (mis on juba esitatud varasemates arvamustes) (9) võtta meetmeid, et hoida ära asukoha põhimõtte kuritarvitamist omandiskeemide ja fiktiivse elukoha kaudu, mille abil mittetegutsevad valdusettevõtjad või riiulifirmad võimaldavad omanikel mitte maksta makse oma elukohariigis.

| 4.6 | Komitee tunneb heameelt portaali „TIN on EUROPA” käivitamise üle. See vahend võimaldab kõigil kolmandatel isikutel ja eelkõige finantsasutustel tuvastada ja salvestada kiiresti, hõlpsasti ja täpselt maksukohustuslasena registreerimise numbrid (tax identification number – TIN). Lisaks sellele võib seda vahendit kasutada automaatse teabevahetuse tõhustamiseks. Arvestades komisjoni otsust uurida Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbrite süsteemi kasutuselevõtu võimalust, kordab komitee oma mitmetes arvamustes liikmesriikidele esitatud üleskutset ühtlustada kaudse maksustamise süsteemi. Komitee innustab komisjoni selles valdkonnas ettepanekuid esitama. Selline ühtlustamine, mis toimuks samaaegselt Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbrite süsteemi kasutuselevõtuga, võimaldaks oluliselt vähendada karussellpettusi ning sellest võiks edaspidi saada ainus maksumaksjate tuvastamise vahend kõikide maksuliikide puhul. |
| --- | --- |

4.6

Komitee tunneb heameelt portaali „TIN on EUROPA” käivitamise üle. See vahend võimaldab kõigil kolmandatel isikutel ja eelkõige finantsasutustel tuvastada ja salvestada kiiresti, hõlpsasti ja täpselt maksukohustuslasena registreerimise numbrid (tax identification number – TIN). Lisaks sellele võib seda vahendit kasutada automaatse teabevahetuse tõhustamiseks. Arvestades komisjoni otsust uurida Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbrite süsteemi kasutuselevõtu võimalust, kordab komitee oma mitmetes arvamustes liikmesriikidele esitatud üleskutset ühtlustada kaudse maksustamise süsteemi. Komitee innustab komisjoni selles valdkonnas ettepanekuid esitama. Selline ühtlustamine, mis toimuks samaaegselt Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbrite süsteemi kasutuselevõtuga, võimaldaks oluliselt vähendada karussellpettusi ning sellest võiks edaspidi saada ainus maksumaksjate tuvastamise vahend kõikide maksuliikide puhul.

| 4.7 | Komisjon on alustanud tööd maksustamisalase teabevahetuse vormide standardimise kallal. Välja on töötatud ka IT-rakendus, mis võimaldab hallata nimetatud standardvorme kõikides ELi keeltes ja mis on kättesaadaval alates 1. jaanuarist 2013. Komitee arvates võivad need uued vormid etendada olulist rolli liikmesriikide halduskoostöös maksuküsimustes, eelkõige siis, kui IT-süsteemi areng võimaldab automaatset teabevahetust. |
| --- | --- |

4.7

Komisjon on alustanud tööd maksustamisalase teabevahetuse vormide standardimise kallal. Välja on töötatud ka IT-rakendus, mis võimaldab hallata nimetatud standardvorme kõikides ELi keeltes ja mis on kättesaadaval alates 1. jaanuarist 2013. Komitee arvates võivad need uued vormid etendada olulist rolli liikmesriikide halduskoostöös maksuküsimustes, eelkõige siis, kui IT-süsteemi areng võimaldab automaatset teabevahetust.

| 4.8 | Komitee hindab eriti komisjoni otsust vaadata läbi ema- ja tütarettevõtjaid käsitlev direktiiv ning teistes direktiivides esitatud kuritarvituste vastased sätted. See läbivaatamine on vajalik, et tagada agressiivse maksuplaneerimise kohta esitatud komisjoni soovituse elluviimine. Komitee soovitab liikmesriikidel toetada komisjoni jõupingutusi, et viia see läbivaatamine ellu mõistliku aja jooksul. Oluline on, et kõnealuse läbivaatamise raames kehtestataks rahvusvahelistele ettevõtjatele kohustus pidada eraldi arvestust iga riigi kohta, kus nad tegutsevad, ning täpsustada iga riigi puhul realiseeritud tootmismaht ja saadud kasum. Raamatupidamisandmete esitamine sellisel kujul lihtsustaks nende ettevõtjate tuvastamist, kes kuritarvitavad kehtestatud siirdehindu või tegelevad agressiivse maksuplaneerimisega. Samuti soovitab komitee kehtestada ettevõtjate kasumi maksustamise kohta eeskirjad, mis põhineksid ühiste eeskirjade kogumil. |
| --- | --- |

4.8

Komitee hindab eriti komisjoni otsust vaadata läbi ema- ja tütarettevõtjaid käsitlev direktiiv ning teistes direktiivides esitatud kuritarvituste vastased sätted. See läbivaatamine on vajalik, et tagada agressiivse maksuplaneerimise kohta esitatud komisjoni soovituse elluviimine. Komitee soovitab liikmesriikidel toetada komisjoni jõupingutusi, et viia see läbivaatamine ellu mõistliku aja jooksul. Oluline on, et kõnealuse läbivaatamise raames kehtestataks rahvusvahelistele ettevõtjatele kohustus pidada eraldi arvestust iga riigi kohta, kus nad tegutsevad, ning täpsustada iga riigi puhul realiseeritud tootmismaht ja saadud kasum. Raamatupidamisandmete esitamine sellisel kujul lihtsustaks nende ettevõtjate tuvastamist, kes kuritarvitavad kehtestatud siirdehindu või tegelevad agressiivse maksuplaneerimisega. Samuti soovitab komitee kehtestada ettevõtjate kasumi maksustamise kohta eeskirjad, mis põhineksid ühiste eeskirjade kogumil.

| 4.9 | Komitee tervitab komisjoni jõupingutusi ELi loodud IT-vahendite propageerimiseks OECD raames. Kui OECD peaks kinnitama e-vormid, mis on välja töötatud spontaanse ja päringu alusel teabevahetuse jaoks otsese maksustamise valdkonnas, kujutaksid need vormid endast äärmiselt kasulikke ja tõhusaid vahendeid võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise tõsiste juhtumite vastu. |
| --- | --- |

4.9

Komitee tervitab komisjoni jõupingutusi ELi loodud IT-vahendite propageerimiseks OECD raames. Kui OECD peaks kinnitama e-vormid, mis on välja töötatud spontaanse ja päringu alusel teabevahetuse jaoks otsese maksustamise valdkonnas, kujutaksid need vormid endast äärmiselt kasulikke ja tõhusaid vahendeid võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise tõsiste juhtumite vastu.

| 4.10 | Komisjon teeb ettepaneku töötada välja maksumaksja koodeks, milles on koondatud ELi tasandi head tavad maksuametite ja maksumaksjate vahelise usalduse suurendamiseks, et tagada maksumaksjate õiguste ja kohustuste suurem läbipaistvus ning soodustada teenustele suunatud lähenemisviisi. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et maksusüsteemide lihtsustamise tagajärjel väheneks maksumaksjate ja ettevõtjate halduskoormus ning suureneks nende usaldus. Oleks asjakohane, et iga liikmesriik näeks ette halduskoormuse vähendamise korralikele maksumaksjatele, olgu siis tegemist füüsiliste isikute või ettevõtetega, ning halduskoormuse suurendamise seaduserikkujatele. On teada, et agressiivsesse maksuplaneerimisega tegelevad üldiselt suured rahvusvahelised ettevõtjad. |
| --- | --- |

4.10

Komisjon teeb ettepaneku töötada välja maksumaksja koodeks, milles on koondatud ELi tasandi head tavad maksuametite ja maksumaksjate vahelise usalduse suurendamiseks, et tagada maksumaksjate õiguste ja kohustuste suurem läbipaistvus ning soodustada teenustele suunatud lähenemisviisi. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et maksusüsteemide lihtsustamise tagajärjel väheneks maksumaksjate ja ettevõtjate halduskoormus ning suureneks nende usaldus. Oleks asjakohane, et iga liikmesriik näeks ette halduskoormuse vähendamise korralikele maksumaksjatele, olgu siis tegemist füüsiliste isikute või ettevõtetega, ning halduskoormuse suurendamise seaduserikkujatele. On teada, et agressiivsesse maksuplaneerimisega tegelevad üldiselt suured rahvusvahelised ettevõtjad.

| 4.11 | Komisjon soovitab liikmesriikidel edendada sellise ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi, kus nii residentidest kui mitteresidentidest maksumaksjatel oleks võimalik saada kõikvõimalikku maksualast teavet. Komitee väljendab oma nõusolekut komisjoni ettepanekuga ning leiab, et selline lähenemisviis võimaldab kõrvaldada ühe osa takistustest, millega piiriülestesse tehingutesse kaasatud maksumaksjad silmitsi seisavad. Lisaks sellele saaks komisjon tänu olemasoleva teabe koondamisele iga liikmesriigi ühtses kontaktpunktis luua ELi tasandil maksualase veebiportaali, mis sarnaneks e-õiguskeskkonna portaaliga. |
| --- | --- |

4.11

Komisjon soovitab liikmesriikidel edendada sellise ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi, kus nii residentidest kui mitteresidentidest maksumaksjatel oleks võimalik saada kõikvõimalikku maksualast teavet. Komitee väljendab oma nõusolekut komisjoni ettepanekuga ning leiab, et selline lähenemisviis võimaldab kõrvaldada ühe osa takistustest, millega piiriülestesse tehingutesse kaasatud maksumaksjad silmitsi seisavad. Lisaks sellele saaks komisjon tänu olemasoleva teabe koondamisele iga liikmesriigi ühtses kontaktpunktis luua ELi tasandil maksualase veebiportaali, mis sarnaneks e-õiguskeskkonna portaaliga.

| 4.12 | Komisjon teeb ettepaneku laiendada võrgustikku Eurofisci otsesele maksustamisele, toetudes kogemustele, mis on saadud käibemaksupettuste vastase võitluse valdkonnas tänu kiirele teabevahetusele. Komitee leiab, et võrgustiku Eurofisc laiendamine otsesele maksustamisele võimaldaks täiendada ELi tasandil olemasolevaid vahendeid maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastase võitluse jaoks. |
| --- | --- |

4.12

Komisjon teeb ettepaneku laiendada võrgustikku Eurofisci otsesele maksustamisele, toetudes kogemustele, mis on saadud käibemaksupettuste vastase võitluse valdkonnas tänu kiirele teabevahetusele. Komitee leiab, et võrgustiku Eurofisc laiendamine otsesele maksustamisele võimaldaks täiendada ELi tasandil olemasolevaid vahendeid maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastase võitluse jaoks.

| 4.13 | Komitee toetab ideed ühtlustada maksualaste süütegude teatud liikide mõisted, ja haldus- ja kriminaalkaristuste mõisted kõikide maksuliikide puhul. Selline ühtlustamine võimaldaks vähendada ettevõtete soovi kasutada oma tehingute jaoks ära liikmesriike, kus reguleerimine on nõrgim. Komisjon võtab endale ülesandeks analüüsida sellise ühtlustamise võimalikkust. |
| --- | --- |

4.13

Komitee toetab ideed ühtlustada maksualaste süütegude teatud liikide mõisted, ja haldus- ja kriminaalkaristuste mõisted kõikide maksuliikide puhul. Selline ühtlustamine võimaldaks vähendada ettevõtete soovi kasutada oma tehingute jaoks ära liikmesriike, kus reguleerimine on nõrgim. Komisjon võtab endale ülesandeks analüüsida sellise ühtlustamise võimalikkust.

| 4.14 | Komisjon tutvustas oma 2012. aasta juuni teatises võimalikke meetmeid, mida nõukogu ei pidanud esmatähtsateks. Komitee leiab, et otsese juurdepääsu tagamine riikide andmebaasidele otsese maksustamise valdkonnas – mis on üks komisjoni ettepanekutest – kujutab endast ühte tõhusaimat vahendit, mida liikmesriigid võiksid maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel kasutada. Muuhulgas teeb komisjon ettepaneku hinnata võimalust töötada välja ühtne õigusakt kõiki makse hõlmav halduskoostöö jaoks. Komitee toetab komisjoni ettepanekuid, kuna need võivad tõhustada maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastast võitlust. |
| --- | --- |

4.14

Komisjon tutvustas oma 2012. aasta juuni teatises võimalikke meetmeid, mida nõukogu ei pidanud esmatähtsateks. Komitee leiab, et otsese juurdepääsu tagamine riikide andmebaasidele otsese maksustamise valdkonnas – mis on üks komisjoni ettepanekutest – kujutab endast ühte tõhusaimat vahendit, mida liikmesriigid võiksid maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel kasutada. Muuhulgas teeb komisjon ettepaneku hinnata võimalust töötada välja ühtne õigusakt kõiki makse hõlmav halduskoostöö jaoks. Komitee toetab komisjoni ettepanekuid, kuna need võivad tõhustada maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastast võitlust.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 351 final, lk 2.

1

(2)  COM(2012) 351 final.

2

(3)  C(2012) 8805 final.

3

(4)  C(2012) 8806 final.

4

(5)  Komitee on korduvalt väljendanud oma toetust meetmetele, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu: „Käibemaksupettuste vastane kiirreageerimismehhanism” (ELT C 11, 15.1.2013, lk 31), „Maksupettuste vastane võitlus käibemaksu valdkonnas” (ELT C 347, 18.12.2010, lk 73), „Heade maksuhaldustavade edendamine” (ELT C 255, 22.9.2010, lk 61).

5

(6)  „Impact of austerity on jobs in tax services and the fight against tax fraud and avoidance in EU-27 + Norway” Report commissioned by EPSU to Labour Research Department Lionel Fulton http://www.lrd.org.uk/, märts 2013. Vt lisa.

6

(7)  COM(2008) 727 final - 2008/0215 (CNS); COM(2012) 428 final, - 2012/0205 (CNS).

7

(8)  C(2012) 8806 final.

8

(9)  Vt arvamust CESE INT/587, lk 1, ELT C 229, 31.7.2012, lk 7.

9

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/39

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks””

COM(2012) 537 final

2013/C 198/06

Raportöör: Antonello PEZZINI

Kaasraportöör: Nicola KONSTANTINOU

19. detsembril 2012 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks””

COM(2012) 537 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 12. märtsil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 175, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee on veendunud, et kultuur ja loovus on Euroopa jaoks:






  — | ELi identiteedi ja sotsiaalse turumajandusmudeli põhiväärtuste nurgakivi; |
| --- | --- | --- |

1.1

Komitee on veendunud, et kultuur ja loovus on Euroopa jaoks:

—

ELi identiteedi ja sotsiaalse turumajandusmudeli põhiväärtuste nurgakivi;

| — | võitev kombinatsioon kvaliteetse majandus-, sotsiaal- ja tootmisarengu valdkonnas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

võitev kombinatsioon kvaliteetse majandus-, sotsiaal- ja tootmisarengu valdkonnas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil;

| — | Euroopa lisaväärtuse suhtelise eelise põhilised elemendid materiaalsete ja mittemateriaalsete kaupade kavandamisel, arendamisel, tootmisel ja tarbimisel; |
| --- | --- |

—

Euroopa lisaväärtuse suhtelise eelise põhilised elemendid materiaalsete ja mittemateriaalsete kaupade kavandamisel, arendamisel, tootmisel ja tarbimisel;

| — | võtmetegur konkurentsivõime suurendamiseks kõigis majandus- ja sotsiaalvaldkondades; |
| --- | --- |

—

võtmetegur konkurentsivõime suurendamiseks kõigis majandus- ja sotsiaalvaldkondades;

| — | suure potentsiaaliga arvukamate ja paremate töökohtade loomise allikas; |
| --- | --- |

—

suure potentsiaaliga arvukamate ja paremate töökohtade loomise allikas;

| — | rahvusvaheline visiitkaart, mis toob maailmas esile ELi prestiiži ja originaalsuse. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline visiitkaart, mis toob maailmas esile ELi prestiiži ja originaalsuse.

| 1.2 | Komitee on seisukohal, et arvestades kultuuri- ja loomesektori kasvavat osatähtsust Euroopa majanduse ja selle rahvusvahelise mõju arengus, tuleks keskpika ja pika perspektiivi jaoks luua strateegia, mis tagaks:






  — | kultuuri- ja loomesektori tugeva ja sidusa sotsiaalse mõõtme, mis võimaldaks olemasolevate ametialased pädevuste uuesti määratlemist ja ümberõpet, tagaks võrdsed töötingimused ja edendaks varjatud potentsiaali kasutamist, et






  — | vabastada kogu kultuuri- ja loomesektori potentsiaal töökohtade loomiseks ja tagada põhiõiguseid kaitstes kvaliteetsed töökohad; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2

Komitee on seisukohal, et arvestades kultuuri- ja loomesektori kasvavat osatähtsust Euroopa majanduse ja selle rahvusvahelise mõju arengus, tuleks keskpika ja pika perspektiivi jaoks luua strateegia, mis tagaks:

—

kultuuri- ja loomesektori tugeva ja sidusa sotsiaalse mõõtme, mis võimaldaks olemasolevate ametialased pädevuste uuesti määratlemist ja ümberõpet, tagaks võrdsed töötingimused ja edendaks varjatud potentsiaali kasutamist, et

—

vabastada kogu kultuuri- ja loomesektori potentsiaal töökohtade loomiseks ja tagada põhiõiguseid kaitstes kvaliteetsed töökohad;

| — | uuesti määratleda olemasolevad ametialased pädevused ja ümber õppida; |
| --- | --- |

—

uuesti määratleda olemasolevad ametialased pädevused ja ümber õppida;

| — | vähendada VKEde, mikroettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate haldus- ja bürokraatiakoormust; |
| --- | --- |

—

vähendada VKEde, mikroettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate haldus- ja bürokraatiakoormust;

| — | toetada inimeste õigusi ja väärikust igati austades ümberkorraldus- ja restruktureerimisprotsesse ümberõppe meetmete ning töötajate teavitamise ja nõustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

toetada inimeste õigusi ja väärikust igati austades ümberkorraldus- ja restruktureerimisprotsesse ümberõppe meetmete ning töötajate teavitamise ja nõustamise kaudu;

| — | edendada kultuuri- ja loomesektoris tervikuna struktureeritud ning Euroopa, riiklikul ja ettevõtete tasandil kooskõlastatud sotsiaalset dialoogi; |
| --- | --- |

—

edendada kultuuri- ja loomesektoris tervikuna struktureeritud ning Euroopa, riiklikul ja ettevõtete tasandil kooskõlastatud sotsiaalset dialoogi;

| — | määratleda asjakohane Euroopa regulatiivne raamistik, mis tagaks kultuurilise mitmekesisuse ja valikuvabaduse, vähendaks halduskoormust, lihtsustaks liikuvust ELis ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

määratleda asjakohane Euroopa regulatiivne raamistik, mis tagaks kultuurilise mitmekesisuse ja valikuvabaduse, vähendaks halduskoormust, lihtsustaks liikuvust ELis ja rahvusvahelisel tasandil;

| — | tehnoloogilise loomingulise lisaväärtusega mõõtme, mis kaitseb intellektuaalomandi õigusi siseturul, kuid eelkõige rahvusvahelisel tasandil, edendab teadusuuringuid uute tehnoloogiate ning toodete ja protsesside uuenduslike rakenduste valdkonnas; toetab Euroopa kvaliteedimärgiga tugevalt uusi protsesse ja digitaalseid võimalusi ning tagab ühiste jaotusvõrkude ja -süsteemide kaudu väärtusahela arengu; |
| --- | --- |

—

tehnoloogilise loomingulise lisaväärtusega mõõtme, mis kaitseb intellektuaalomandi õigusi siseturul, kuid eelkõige rahvusvahelisel tasandil, edendab teadusuuringuid uute tehnoloogiate ning toodete ja protsesside uuenduslike rakenduste valdkonnas; toetab Euroopa kvaliteedimärgiga tugevalt uusi protsesse ja digitaalseid võimalusi ning tagab ühiste jaotusvõrkude ja -süsteemide kaudu väärtusahela arengu;

| — | kodanikuühiskonnaga peetava territoriaalse dialoogi mõõtme, mis pakub kultuuri- ja loomesektorile Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil struktureeritud dialoogi mudeleid, edendab nende sektorite arengut, mis on vajalik piirkondade, väljendusvõime ja loominguliste talentide, vaimsete elukutsete ja tööhõive taaselustamiseks ja kvalifitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonnaga peetava territoriaalse dialoogi mõõtme, mis pakub kultuuri- ja loomesektorile Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil struktureeritud dialoogi mudeleid, edendab nende sektorite arengut, mis on vajalik piirkondade, väljendusvõime ja loominguliste talentide, vaimsete elukutsete ja tööhõive taaselustamiseks ja kvalifitseerimiseks;

| — | loova ja kultuurse Euroopa rahvusvahelise mõõtme, mis on kooskõlas UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni raames võetud rahvusvaheliste kohustustega, mis oskab väärtustada uusi ärimudeleid, kus disain on kaasatud väärtusahelasse ja kõik osalejad võivad panustada toodete ja protsesside lisaväärtusesse, mida on maailma turgudel võimalik ära tunda kui Euroopa tipptaset, ning kaitsta töökohti paindlike, kättesaadavate ja tõhusate vahenditega piraatluse ja võltsimise vastu; |
| --- | --- |

—

loova ja kultuurse Euroopa rahvusvahelise mõõtme, mis on kooskõlas UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni raames võetud rahvusvaheliste kohustustega, mis oskab väärtustada uusi ärimudeleid, kus disain on kaasatud väärtusahelasse ja kõik osalejad võivad panustada toodete ja protsesside lisaväärtusesse, mida on maailma turgudel võimalik ära tunda kui Euroopa tipptaset, ning kaitsta töökohti paindlike, kättesaadavate ja tõhusate vahenditega piraatluse ja võltsimise vastu;

| — | finantsmõõtme ja laenudele juurdepääsu mõõtme, mis võiks toetada kõnealuse sektori algatusi siseturul ja rahvusvahelisel turul (sealhulgas maksusoodustuste, maksude mahaarvamise ja topeltmaksustamise kaotamisega) ning tagada kõnealuse sektori iseärasustele kohandatud vahendid juurdepääsuks laenudele, eelkõige mikroettevõtetele ja mittemateriaalsetele projektidele kohandatud tagatisskeemid. |
| --- | --- |

—

finantsmõõtme ja laenudele juurdepääsu mõõtme, mis võiks toetada kõnealuse sektori algatusi siseturul ja rahvusvahelisel turul (sealhulgas maksusoodustuste, maksude mahaarvamise ja topeltmaksustamise kaotamisega) ning tagada kõnealuse sektori iseärasustele kohandatud vahendid juurdepääsuks laenudele, eelkõige mikroettevõtetele ja mittemateriaalsetele projektidele kohandatud tagatisskeemid.

| 1.3 | Komitee kutsub komisjoni üles kontrollima üksikasjalikult ühenduse õigustiku kohaldamist kultuuri- ja loomesektorile, eelkõige seoses konkurentsipoliitika, intellektuaalomandi õiguste ja tööõiguse alaste eeskirjadega, ning ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute klauslite kaitset. |
| --- | --- |

1.3

Komitee kutsub komisjoni üles kontrollima üksikasjalikult ühenduse õigustiku kohaldamist kultuuri- ja loomesektorile, eelkõige seoses konkurentsipoliitika, intellektuaalomandi õiguste ja tööõiguse alaste eeskirjadega, ning ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute klauslite kaitset.

| 1.4 | Komitee teeb komisjonile ettepaneku uurida võimalust ja vajalikke üksikasju, et korraldada kultuuri- ja loomesektori sidusrühmade laiendatud foorum, et paremini määratleda, ühtlasi ka osalusel põhineva ettekavandamise kaudu, kõik kõnealuse valdkonna osalejad ja esitada strateegilise tegevuskava tähtsamad punktid keskpikas ja pikas perspektiivis, et taashoogustada majanduskasvu ja luua kvaliteetseid töökohti. Tegevuskava peaks põhinema valdkonnaülesel kohaliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi strateegial, milles osaleksid aktiivselt nii liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid kui ka kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

1.4

Komitee teeb komisjonile ettepaneku uurida võimalust ja vajalikke üksikasju, et korraldada kultuuri- ja loomesektori sidusrühmade laiendatud foorum, et paremini määratleda, ühtlasi ka osalusel põhineva ettekavandamise kaudu, kõik kõnealuse valdkonna osalejad ja esitada strateegilise tegevuskava tähtsamad punktid keskpikas ja pikas perspektiivis, et taashoogustada majanduskasvu ja luua kvaliteetseid töökohti. Tegevuskava peaks põhinema valdkonnaülesel kohaliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi strateegial, milles osaleksid aktiivselt nii liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid kui ka kodanikuühiskond.

| 1.5 | Komitee kutsub üles käivitama viivitamatult konkreetseid algatusi, et võidelda ebakindlate töösuhete vastu kultuuri- ja loomesektoris, et tagada võrdsed töötingimused kõigile kõnealuse sektori töötajatele, eelkõige füüsilisest isikust ettevõtjatele või ebatüüpilise lepinguga töötajatele, kes sageli tegutsevad alltöövõtjatena, ning eriti väljakutsealuselt töötajatele, et tagada kõigile võrdsetel alustel turvaline juurdepääs digitaalvõrkudele |
| --- | --- |

1.5

Komitee kutsub üles käivitama viivitamatult konkreetseid algatusi, et võidelda ebakindlate töösuhete vastu kultuuri- ja loomesektoris, et tagada võrdsed töötingimused kõigile kõnealuse sektori töötajatele, eelkõige füüsilisest isikust ettevõtjatele või ebatüüpilise lepinguga töötajatele, kes sageli tegutsevad alltöövõtjatena, ning eriti väljakutsealuselt töötajatele, et tagada kõigile võrdsetel alustel turvaline juurdepääs digitaalvõrkudele

| 1.6 | Komitee juhib komisjoni tähelepanu vajadusele kohaldada regulatiivset raamistikku kultuuri- ja loomesektori iseärasustele, eelkõige intellektuaalomandi, haldus- ja maksumenetluste lihtsustamise valdkonnas ning seoses trüki- ja digitaalkommunikatsiooni võrdse käibemaksualase kohtlemisega, eelkõige kõnealuse sektori väikeettevõtete puhul. |
| --- | --- |

1.6

Komitee juhib komisjoni tähelepanu vajadusele kohaldada regulatiivset raamistikku kultuuri- ja loomesektori iseärasustele, eelkõige intellektuaalomandi, haldus- ja maksumenetluste lihtsustamise valdkonnas ning seoses trüki- ja digitaalkommunikatsiooni võrdse käibemaksualase kohtlemisega, eelkõige kõnealuse sektori väikeettevõtete puhul.

| 1.7 | Komitee arvates tuleks mõelda võimalusele luua kodanikuühiskonna dialoogistruktuure, mis on kodanikukesksed, kasutades kõnealuses kontekstis ära Euroopa kodanike aastat. |
| --- | --- |

1.7

Komitee arvates tuleks mõelda võimalusele luua kodanikuühiskonna dialoogistruktuure, mis on kodanikukesksed, kasutades kõnealuses kontekstis ära Euroopa kodanike aastat.

2.   Kultuuri- ja loomesektor Euroopas

| 2.1 | Kultuuri- ja loomesektor moodustab Euroopa peamise strateegilise allika: Euroopa tipptase ja konkurentsivõime kultuuri- ja loomesektoris on selliste loovisikute, autorite, loojate, spetsialistide ja ettevõtjate töö tulemus, kelle tavapärast ja uuenduslikku annet ning formaalseid ja mitteformaalseid pädevusi tuleks hoida, edendada ja väärtustada. |
| --- | --- |

2.1

Kultuuri- ja loomesektor moodustab Euroopa peamise strateegilise allika: Euroopa tipptase ja konkurentsivõime kultuuri- ja loomesektoris on selliste loovisikute, autorite, loojate, spetsialistide ja ettevõtjate töö tulemus, kelle tavapärast ja uuenduslikku annet ning formaalseid ja mitteformaalseid pädevusi tuleks hoida, edendada ja väärtustada.

| 2.2 | Komitee on juba rõhutanud, et „Nagu tunnistati Euroopa 2020. aasta strateegias, on Euroopa kultuuri- ja loomemajandus esmatähtis majanduskasvu, konkurentsivõime ning ELi ja selle kodanike tuleviku jaoks. [...] Loomemajandus annab ühtlasi suhtelisi eeliseid, mida ei ole võimalik luua mujal ning on kohaliku arengu ja tööstuse muutuste tõukejõud” (1). |
| --- | --- |

2.2

Komitee on juba rõhutanud, et „Nagu tunnistati Euroopa 2020. aasta strateegias, on Euroopa kultuuri- ja loomemajandus esmatähtis majanduskasvu, konkurentsivõime ning ELi ja selle kodanike tuleviku jaoks. [...] Loomemajandus annab ühtlasi suhtelisi eeliseid, mida ei ole võimalik luua mujal ning on kohaliku arengu ja tööstuse muutuste tõukejõud” (1).

| 2.3 | 2010. aasta rohelises raamatus (2) antud määratluse järgi on kultuurimajandus „majandusharu, mis toodab ja levitab kaupu ja teenuseid, millel arvatakse nende arendamise ajal olevat eriomadus, -kasutusviis või -otstarve, mis hõlmab või edastab kultuurilist väärtust olenemata nende võimalikust kaubanduslikust väärtusest”, ning kooskõlas UNESCO 2005. aasta konventsiooniga (3) on loomemajandus „majandusharu, mis kasutab kultuuri sisendina ja millel on kultuuriline mõõde, kuigi selle väljund on peamiselt funktsionaalne. See hõlmab nii arhitektuuri ja disaini, mis ühendavad loovad elemendid üldisemate protsessidega, kui ka teatavaid allsektoreid, nagu graafiline disain, moekunst või reklaam”. |
| --- | --- |

2.3

2010. aasta rohelises raamatus (2) antud määratluse järgi on kultuurimajandus „majandusharu, mis toodab ja levitab kaupu ja teenuseid, millel arvatakse nende arendamise ajal olevat eriomadus, -kasutusviis või -otstarve, mis hõlmab või edastab kultuurilist väärtust olenemata nende võimalikust kaubanduslikust väärtusest”, ning kooskõlas UNESCO 2005. aasta konventsiooniga (3) on loomemajandus „majandusharu, mis kasutab kultuuri sisendina ja millel on kultuuriline mõõde, kuigi selle väljund on peamiselt funktsionaalne. See hõlmab nii arhitektuuri ja disaini, mis ühendavad loovad elemendid üldisemate protsessidega, kui ka teatavaid allsektoreid, nagu graafiline disain, moekunst või reklaam”.

| 2.4 | Kultuuri- ja/või loomesektorisse kuuluvate valdkondade piiritlemine jääb siiski ähmaseks (4) ja raskendab nende SKP ja tööhõive arengusse antava panuse tegeliku ulatuse hindamist. |
| --- | --- |

2.4

Kultuuri- ja/või loomesektorisse kuuluvate valdkondade piiritlemine jääb siiski ähmaseks (4) ja raskendab nende SKP ja tööhõive arengusse antava panuse tegeliku ulatuse hindamist.

| 2.5 | Loova Euroopa raamprogrammi (5) ettepanekus, mille kohta komiteel oli juba võimalus avaldada oma seisukohta (6), määratletakse kultuuri- ja loomesektorit järgmiselt (artikkel 2): „kõik sektorid, mille tegevus tugineb kultuurilistele väärtustele ja/või kunstilisele ja loomingulisele väljendusele, olenemata tegevust teostava struktuuri liigist ja sellest, kas selline tegevus on suunatud turule või mitte”. See sektor peaks hõlmama kindlasti ka kirjastamise, graafikatööstuse, trüki- ja digitaalmeedia valdkonnas tegutsevaid ettevõtteid. |
| --- | --- |

2.5

Loova Euroopa raamprogrammi (5) ettepanekus, mille kohta komiteel oli juba võimalus avaldada oma seisukohta (6), määratletakse kultuuri- ja loomesektorit järgmiselt (artikkel 2): „kõik sektorid, mille tegevus tugineb kultuurilistele väärtustele ja/või kunstilisele ja loomingulisele väljendusele, olenemata tegevust teostava struktuuri liigist ja sellest, kas selline tegevus on suunatud turule või mitte”. See sektor peaks hõlmama kindlasti ka kirjastamise, graafikatööstuse, trüki- ja digitaalmeedia valdkonnas tegutsevaid ettevõtteid.

| 2.6 | 2008. aastal tagasid need sektorid 4,5% ELi kogu SKP-st ja pakkusid tööd ligikaudu 3,8%-le tööjõust, st enam kui 8,5 miljonile inimesele (7). |
| --- | --- |

2.6

2008. aastal tagasid need sektorid 4,5% ELi kogu SKP-st ja pakkusid tööd ligikaudu 3,8%-le tööjõust, st enam kui 8,5 miljonile inimesele (7).

| 2.7 | Euroopa Parlament jagab esitatud määratlust, lisades siia selgesõnaliselt ka muuseumid ja moetööstuse. |
| --- | --- |

2.7

Euroopa Parlament jagab esitatud määratlust, lisades siia selgesõnaliselt ka muuseumid ja moetööstuse.

| 2.8 | Kuigi kultuuri- ja loomesektori osakaal Euroopa majandustoodangus on siiski märkimisväärne ja pidevalt kasvav, avaldades olulist mõju tööhõivele (8), ei taga olemasolevate (WIPO, OECD, UNCTAD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu) määratluste mitmekesisus kindlat alust ega rahvusvaheliselt võrreldavat statistikat: ELi SKP osakaal kõigub 2,6%st (roheline raamat), 3,3%st (programm „Loov Euroopa”), 4,5%st (9) 6,5%ni (Euroopa Nõukogu); asjaomase sektori töötajate arv kõigub hinnanguliselt 5 miljonist 8,5 miljoni (10) või isegi 18 miljoni inimeseni (11). |
| --- | --- |

2.8

Kuigi kultuuri- ja loomesektori osakaal Euroopa majandustoodangus on siiski märkimisväärne ja pidevalt kasvav, avaldades olulist mõju tööhõivele (8), ei taga olemasolevate (WIPO, OECD, UNCTAD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu) määratluste mitmekesisus kindlat alust ega rahvusvaheliselt võrreldavat statistikat: ELi SKP osakaal kõigub 2,6%st (roheline raamat), 3,3%st (programm „Loov Euroopa”), 4,5%st (9) 6,5%ni (Euroopa Nõukogu); asjaomase sektori töötajate arv kõigub hinnanguliselt 5 miljonist 8,5 miljoni (10) või isegi 18 miljoni inimeseni (11).

| 2.9 | Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse mitmekesisus peegeldub kõnealuse sektori struktuuri iseärasustes: sektoris on palju VKEsid ja mikroettevõtteid, mis moodustavad ligikaudu 80% kogu tootmiskeskkonnast. Suurettevõtteid on kõnealuses sektoris vähem kui 1 %, kuid seal töötab enam kui 40% kogu sektori töötajatest (12). |
| --- | --- |

2.9

Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse mitmekesisus peegeldub kõnealuse sektori struktuuri iseärasustes: sektoris on palju VKEsid ja mikroettevõtteid, mis moodustavad ligikaudu 80% kogu tootmiskeskkonnast. Suurettevõtteid on kõnealuses sektoris vähem kui 1 %, kuid seal töötab enam kui 40% kogu sektori töötajatest (12).

| 2.10 | Selline kultuuri- ja loomesektori ülesehitus Euroopas tekitab mitmeid erinevaid probleeme: pädevuste arendamisest kuni juurdepääsuni rahastamisele, uute ärimudelite edendamisest intellektuaalomandiõiguse kaitseni, raskusest siseneda rahvusvahelistele turgudele kuni suhete parandamiseni teiste sektoritega, rääkimata (formaalsete ja mitteformaalsete jms) kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise probleemist (13). |
| --- | --- |

2.10

Selline kultuuri- ja loomesektori ülesehitus Euroopas tekitab mitmeid erinevaid probleeme: pädevuste arendamisest kuni juurdepääsuni rahastamisele, uute ärimudelite edendamisest intellektuaalomandiõiguse kaitseni, raskusest siseneda rahvusvahelistele turgudele kuni suhete parandamiseni teiste sektoritega, rääkimata (formaalsete ja mitteformaalsete jms) kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise probleemist (13).

| 2.11 | Kui ELi sektoritel, mis moodustavad mittetööstusliku tegevuse tuuma (kujutav kunst, näitekunst ning ajaloo- ja kunstipärand) on sageli suur strateegiline väärtus, siis USA-s on see strateegiline väärtus koondunud eelkõige tugevalt turule orienteeritud tööstussektorisse. |
| --- | --- |

2.11

Kui ELi sektoritel, mis moodustavad mittetööstusliku tegevuse tuuma (kujutav kunst, näitekunst ning ajaloo- ja kunstipärand) on sageli suur strateegiline väärtus, siis USA-s on see strateegiline väärtus koondunud eelkõige tugevalt turule orienteeritud tööstussektorisse.

| 2.12 | Ameerika mudel kujutab endast loomulikku võrdluspunkti riikidele, kus põhiprobleem seisneb sellise kultuuritootmise süsteemi loomises, mis sõltuks vähe avaliku sektori rahastamisest ja oleks tugevalt kasumile orienteeritud. |
| --- | --- |

2.12

Ameerika mudel kujutab endast loomulikku võrdluspunkti riikidele, kus põhiprobleem seisneb sellise kultuuritootmise süsteemi loomises, mis sõltuks vähe avaliku sektori rahastamisest ja oleks tugevalt kasumile orienteeritud.

| 2.13 | Jaapan on eeskujuks mitte üksnes Aasias, kuna seal on läbi aegade arendatud tootmise põliseid ja väga spetsiifilisi vorme koos kultuuritööstuse uute ja originaalsete vormidega, mis on suunatud väga laiale publikule ning turu eelistustele. |
| --- | --- |

2.13

Jaapan on eeskujuks mitte üksnes Aasias, kuna seal on läbi aegade arendatud tootmise põliseid ja väga spetsiifilisi vorme koos kultuuritööstuse uute ja originaalsete vormidega, mis on suunatud väga laiale publikule ning turu eelistustele.

| 2.14 | Hiinas tehakse suuri jõupingutusi kultuurivaldkonna infrastruktuuri rahastamiseks sellise selge strateegia alusel, mis piirab Ameerika kultuurisisu sisenemist Hiina turule ning seab tähelepanu keskpunkti Euroopa organisatsioonimudelid ja avalike ametiasutuste rolli kohalike kultuurisüsteemide kujundamisel ja toetamisel. |
| --- | --- |

2.14

Hiinas tehakse suuri jõupingutusi kultuurivaldkonna infrastruktuuri rahastamiseks sellise selge strateegia alusel, mis piirab Ameerika kultuurisisu sisenemist Hiina turule ning seab tähelepanu keskpunkti Euroopa organisatsioonimudelid ja avalike ametiasutuste rolli kohalike kultuurisüsteemide kujundamisel ja toetamisel.

| 2.15 | Indias on filmitööstus olnud kõige kiiremini arenev kultuuritööstus, mille kogukäibe kasv oli erakordne, isegi kui tegemist on toodanguga, mis on tugevalt juurdunud India põliskultuuri ning pakub seetõttu vähest huvi teisest kultuurist pärit publikule. |
| --- | --- |

2.15

Indias on filmitööstus olnud kõige kiiremini arenev kultuuritööstus, mille kogukäibe kasv oli erakordne, isegi kui tegemist on toodanguga, mis on tugevalt juurdunud India põliskultuuri ning pakub seetõttu vähest huvi teisest kultuurist pärit publikule.

| 2.16 | Ladina-Ameerikas on praegu käimas kodumaise kultuuritööstuse võimas areng, mis tuleneb osaliselt hispaaniakeelse kultuuri mõjust USAs ning Mehhiko kiirest majanduslikust ja demograafilisest arengust, samal ajal kui Brasiiliat iseloomustab praegu märkimisväärne kultuuriõitseng ka väljaspool muusika valdkonda. Aafrika arendab samas oma põliskultuuri, mis põhineb ühtlasi ka paljudel kontaktidel üleeuroopalise kultuuriga: kahe kontinendi omavaheline suhtlemine ja kunstiharidus võivad õpetada meile palju ühe piirkonna argipäeva ja kultuuri kohta tervikuna, eemaldades koostööd takistavad tõkked. |
| --- | --- |

2.16

Ladina-Ameerikas on praegu käimas kodumaise kultuuritööstuse võimas areng, mis tuleneb osaliselt hispaaniakeelse kultuuri mõjust USAs ning Mehhiko kiirest majanduslikust ja demograafilisest arengust, samal ajal kui Brasiiliat iseloomustab praegu märkimisväärne kultuuriõitseng ka väljaspool muusika valdkonda. Aafrika arendab samas oma põliskultuuri, mis põhineb ühtlasi ka paljudel kontaktidel üleeuroopalise kultuuriga: kahe kontinendi omavaheline suhtlemine ja kunstiharidus võivad õpetada meile palju ühe piirkonna argipäeva ja kultuuri kohta tervikuna, eemaldades koostööd takistavad tõkked.

| 2.17 | Komitee on alati toetanud sellise strateegia tähtsust, mille eesmärk on väljendada täielikult ELi kultuuri- ja loomesektori potentsiaali tööhõive ja majanduskasvu edendamisel: juba 2004. aastal toodi volinik Viviane Redingi taotlusel koostatud arvamuses esile ELi kultuuri- ja loomesektori probleemid (14). Neid seisukohti on arvukates edasistes arvamustes korratud ja süvendatud (15). |
| --- | --- |

2.17

Komitee on alati toetanud sellise strateegia tähtsust, mille eesmärk on väljendada täielikult ELi kultuuri- ja loomesektori potentsiaali tööhõive ja majanduskasvu edendamisel: juba 2004. aastal toodi volinik Viviane Redingi taotlusel koostatud arvamuses esile ELi kultuuri- ja loomesektori probleemid (14). Neid seisukohti on arvukates edasistes arvamustes korratud ja süvendatud (15).

| 2.18 | Euroopa on kahtlemata maailma juhtival kohal loomemajanduse toodete ekspordis. Juhtpositsiooni säilitamiseks peab EL investeerima nende sektorite võimesse tegutseda väljaspool riigipiire. Seda seisukohta väljendasid ka nõukogu 12. mail 2009 ja Euroopa Parlament oma 12. mai 2011. aasta resolutsioonis. |
| --- | --- |

2.18

Euroopa on kahtlemata maailma juhtival kohal loomemajanduse toodete ekspordis. Juhtpositsiooni säilitamiseks peab EL investeerima nende sektorite võimesse tegutseda väljaspool riigipiire. Seda seisukohta väljendasid ka nõukogu 12. mail 2009 ja Euroopa Parlament oma 12. mai 2011. aasta resolutsioonis.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Komitee on teadlik, et Euroopa tipptase ja konkurentsivõime kultuuri- ja loomesektoris on selliste loovisikute, loojate, autorite, spetsialistide ja ettevõtjate töö tulemus, kelle tavapärast ja uuenduslikku annet ning formaalseid ja mitteformaalseid pädevusi tuleks hoida, edendada ja väärtustada. |
| --- | --- |

3.1

Komitee on teadlik, et Euroopa tipptase ja konkurentsivõime kultuuri- ja loomesektoris on selliste loovisikute, loojate, autorite, spetsialistide ja ettevõtjate töö tulemus, kelle tavapärast ja uuenduslikku annet ning formaalseid ja mitteformaalseid pädevusi tuleks hoida, edendada ja väärtustada.

| 3.2 | Komitee on veendunud, et kultuur ja loovus on selle erinevates väljendusvormides oluline osa ELi identiteedist ja õiguspärasusest: loovuse ja kultuuri „ühtsusest mitmekesisuses” peab saama Euroopa teadmistepõhise majanduse arengu selgroog. |
| --- | --- |

3.2

Komitee on veendunud, et kultuur ja loovus on selle erinevates väljendusvormides oluline osa ELi identiteedist ja õiguspärasusest: loovuse ja kultuuri „ühtsusest mitmekesisuses” peab saama Euroopa teadmistepõhise majanduse arengu selgroog.

| 3.3 | Et austada ja edendada Euroopa kultuurilist identiteeti ning tagada kultuuri- ja loomesektori täielik kestvus, tuleks nende sektorite toetuseks võetavaid ELi meetmeid rakendada Euroopa sotsiaalmudelit, demokraatlikke põhimõtteid ja keskkonnastandardeid järgides. |
| --- | --- |

3.3

Et austada ja edendada Euroopa kultuurilist identiteeti ning tagada kultuuri- ja loomesektori täielik kestvus, tuleks nende sektorite toetuseks võetavaid ELi meetmeid rakendada Euroopa sotsiaalmudelit, demokraatlikke põhimõtteid ja keskkonnastandardeid järgides.

| 3.4 | Arvukatest Euroopa ja riiklikul tasandil teostatud analüüsidest selgub, et kultuuri- ja loomesektorid peavad toime tulema ühiste probleemidega, milleks on:






  — | vägagi killustatud Euroopa turg; |
| --- | --- | --- |

3.4

Arvukatest Euroopa ja riiklikul tasandil teostatud analüüsidest selgub, et kultuuri- ja loomesektorid peavad toime tulema ühiste probleemidega, milleks on:

—

vägagi killustatud Euroopa turg;

| — | ettevõtlusstruktuur, mis koosneb 80% ulatuses VKEdest ja mikroettevõtetest; |
| --- | --- |

—

ettevõtlusstruktuur, mis koosneb 80% ulatuses VKEdest ja mikroettevõtetest;

| — | digitaaltehnoloogiale ülemineku ja uute tehnoloogiate leviku kasvav mõju tootmis- ja levitamisprotsessile; |
| --- | --- |

—

digitaaltehnoloogiale ülemineku ja uute tehnoloogiate leviku kasvav mõju tootmis- ja levitamisprotsessile;

| — | kiirenenud üleilmastumisprotsess uute osalejate ja uute konkurentidega; |
| --- | --- |

—

kiirenenud üleilmastumisprotsess uute osalejate ja uute konkurentidega;

| — | pädevuste kiire aegumine koos uute vajaduste pideva esilekerkimisega; |
| --- | --- |

—

pädevuste kiire aegumine koos uute vajaduste pideva esilekerkimisega;

| — | intellektuaalomandi õiguste kaitse piiratus, eelkõige rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi õiguste kaitse piiratus, eelkõige rahvusvahelisel tasandil;

| — | raskused seoses juurdepääsuga rahastamisele ja tehnoloogiauuendustesse tehtavatele investeeringutele; |
| --- | --- |

—

raskused seoses juurdepääsuga rahastamisele ja tehnoloogiauuendustesse tehtavatele investeeringutele;

| — | puudulik andmete kogumine; |
| --- | --- |

—

puudulik andmete kogumine;

| — | kõnealuste sektorite sellise ühemõttelise ja rahvusvaheliselt tunnustatud määratluse puudumine, mis sisaldaks ka nende allsektorite spetsifikatsioone; |
| --- | --- |

—

kõnealuste sektorite sellise ühemõttelise ja rahvusvaheliselt tunnustatud määratluse puudumine, mis sisaldaks ka nende allsektorite spetsifikatsioone;

| — | vajadus kultuuri- ja loomesektori ning tehnoloogiliste uuenduste suurema koosmõju järele; |
| --- | --- |

—

vajadus kultuuri- ja loomesektori ning tehnoloogiliste uuenduste suurema koosmõju järele;

| — | vajadus arendada partnerlusi haridus- ja koolitussektorite, ettevõtete ning kultuuri- ja loometegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

vajadus arendada partnerlusi haridus- ja koolitussektorite, ettevõtete ning kultuuri- ja loometegevuse valdkonnas;

| — | kvaliteeditaseme ja karjäärivõimaluste suurendamine, tunnustades „loovuse väärtust” väärtusahelas; |
| --- | --- |

—

kvaliteeditaseme ja karjäärivõimaluste suurendamine, tunnustades „loovuse väärtust” väärtusahelas;

| — | võitlus sotsiaalse dumpingu vastu kultuuri- ja loomesektoris. |
| --- | --- |

—

võitlus sotsiaalse dumpingu vastu kultuuri- ja loomesektoris.

| 3.5 | Komitee arvates nõuab kultuuri- ja loomesektori tähtsus ja keerukus ELi tasandi strateegiaplaani, mis on sidus ja rakendatav pikemas perspektiivis, ning sisaldab üksikasjalikke riiklikke ja piirkondlikke töökavasid ning mõõdetavaid ja kontrollitavaid eesmärke, mis on kooskõlas tegevuskavaga, mida kontrollivad Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament ning milles määratletakse eri tasandite (kohalik, piirkondlik, riiklik ja ELi tasand) ülesanded ja vastutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

3.5

Komitee arvates nõuab kultuuri- ja loomesektori tähtsus ja keerukus ELi tasandi strateegiaplaani, mis on sidus ja rakendatav pikemas perspektiivis, ning sisaldab üksikasjalikke riiklikke ja piirkondlikke töökavasid ning mõõdetavaid ja kontrollitavaid eesmärke, mis on kooskõlas tegevuskavaga, mida kontrollivad Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament ning milles määratletakse eri tasandite (kohalik, piirkondlik, riiklik ja ELi tasand) ülesanded ja vastutusvaldkonnad.

| 3.6 | Komitee kutsub seega komisjoni üles koostama sellist uut kooskõlastatud strateegiat keskpika perspektiivi jaoks, mis põhineb ühisel ja jagatud nägemusel praegusest 2020. aastani, ning milles võetakse täielikult arvesse kultuuri- ja loomesektori spetsiifilisust ja luuakse kindel raamistik uuenduslike investeeringute jaoks kõnealustes sektorites ja kvalifitseeritud tööjõu arendamiseks. |
| --- | --- |

3.6

Komitee kutsub seega komisjoni üles koostama sellist uut kooskõlastatud strateegiat keskpika perspektiivi jaoks, mis põhineb ühisel ja jagatud nägemusel praegusest 2020. aastani, ning milles võetakse täielikult arvesse kultuuri- ja loomesektori spetsiifilisust ja luuakse kindel raamistik uuenduslike investeeringute jaoks kõnealustes sektorites ja kvalifitseeritud tööjõu arendamiseks.

| 3.7 | Strateegias tuleb kindlasti arvestada ka asjaolu, et kultuuri- ja loomesektorile on iseloomulik ebatüüpiliste töösuhete, eelkõige väljakutsealuselt töötajate ebaproportsionaalselt suur arv, leidub palju ajutisi vabakutselisi, väga palju füüsilisest isikust ettevõtjaid ja mikroettevõtteid, kus töötab sageli vaid üks inimene, ning vähem kui 10 töötajaga VKEsid (16). Kõnealuse sektori töötajate töötasu on seega sageli ebakorrapärane ja mõnikord vaesuspiiri lähedal või allapoole seda. |
| --- | --- |

3.7

Strateegias tuleb kindlasti arvestada ka asjaolu, et kultuuri- ja loomesektorile on iseloomulik ebatüüpiliste töösuhete, eelkõige väljakutsealuselt töötajate ebaproportsionaalselt suur arv, leidub palju ajutisi vabakutselisi, väga palju füüsilisest isikust ettevõtjaid ja mikroettevõtteid, kus töötab sageli vaid üks inimene, ning vähem kui 10 töötajaga VKEsid (16). Kõnealuse sektori töötajate töötasu on seega sageli ebakorrapärane ja mõnikord vaesuspiiri lähedal või allapoole seda.

| 3.8 | Paljud töötajad töötavad rasketes töötingimustes ning neil puuduvad põhilised sotsiaalkaitse õigused. See kehtib eelkõige naiste kohta, kes moodustavad suure osa kõnealuse sektori töötajaist ning keda diskrimineeritakse kõige rohkem eelkõige töölepingu- ja töötingimuste osas, kuna ning esineb suuri palga- ja sissetulekuerinevusi. |
| --- | --- |

3.8

Paljud töötajad töötavad rasketes töötingimustes ning neil puuduvad põhilised sotsiaalkaitse õigused. See kehtib eelkõige naiste kohta, kes moodustavad suure osa kõnealuse sektori töötajaist ning keda diskrimineeritakse kõige rohkem eelkõige töölepingu- ja töötingimuste osas, kuna ning esineb suuri palga- ja sissetulekuerinevusi.

| 3.9 | Füüsilisest isikust ettevõtjate arv on kõnealuses sektoris suhteliselt suur. See töötajate kategooria jaguneb sageli kaheks äärmuseks: ühe äärmuse moodustavad kõrgelt kvalifitseeritud ja suure kogemusega professionaalid, kelle järele on turul väga suur nõudmine; teise äärmuse moodustavad füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle staatusel ei ole muid eesmärke, kui hoida töö kulu madalal, s.t vähendada klientide haldus- ja finantskoormust. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon teavitas juba pikka aega tagasi võimalikest kuritarvitamistest kõnealuses sektoris (17). |
| --- | --- |

3.9

Füüsilisest isikust ettevõtjate arv on kõnealuses sektoris suhteliselt suur. See töötajate kategooria jaguneb sageli kaheks äärmuseks: ühe äärmuse moodustavad kõrgelt kvalifitseeritud ja suure kogemusega professionaalid, kelle järele on turul väga suur nõudmine; teise äärmuse moodustavad füüsilisest isikust ettevõtjad, kelle staatusel ei ole muid eesmärke, kui hoida töö kulu madalal, s.t vähendada klientide haldus- ja finantskoormust. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon teavitas juba pikka aega tagasi võimalikest kuritarvitamistest kõnealuses sektoris (17).

| 3.9.1 | Samuti on tõsi, et majanduskriis mõjutab kultuuri- ja loomesektorit tervikuna kokkuhoiumeetmete ja kultuurile eraldatava riikliku toetuse enneolematute kärbete tõttu kogu Euroopas. |
| --- | --- |

3.9.1

Samuti on tõsi, et majanduskriis mõjutab kultuuri- ja loomesektorit tervikuna kokkuhoiumeetmete ja kultuurile eraldatava riikliku toetuse enneolematute kärbete tõttu kogu Euroopas.

| 3.10 | Komitee arvates tuleks ka kultuuri- ja loomesektorile kohaldada meetmeid, mida on käsitletud restruktureerimise protsessi ennetamise teemalistes komitee arvamustes (18). Kultuuri- ja loomesektori tehnoloogia ja ärimudelid arenevad kiiresti ja paljud suured ettevõtted asuvad oma tootmist kirjutava ajakirjanduse digitaliseerimise, avaliku sektori toetuste vähendamise, ülevõtmiste ja omandamise tagajärjel ümber kujundama. |
| --- | --- |

3.10

Komitee arvates tuleks ka kultuuri- ja loomesektorile kohaldada meetmeid, mida on käsitletud restruktureerimise protsessi ennetamise teemalistes komitee arvamustes (18). Kultuuri- ja loomesektori tehnoloogia ja ärimudelid arenevad kiiresti ja paljud suured ettevõtted asuvad oma tootmist kirjutava ajakirjanduse digitaliseerimise, avaliku sektori toetuste vähendamise, ülevõtmiste ja omandamise tagajärjel ümber kujundama.

| 3.11 | Need muudatused mõjutavad otseselt kultuuri- ja loomesektori töötajaid; see mõju avaldub sageli töötajate vallandamise, palkade vähendamise, enneaegselt pensionile jäämise, ajutise tööjõu ulatuslikuma rakendamise, töötingimuste halvenemise ja stressi suurenemise, lühemaajaliste töölepingute ning töötajate puuduliku teavitamise ja nõustamise kaudu. |
| --- | --- |

3.11

Need muudatused mõjutavad otseselt kultuuri- ja loomesektori töötajaid; see mõju avaldub sageli töötajate vallandamise, palkade vähendamise, enneaegselt pensionile jäämise, ajutise tööjõu ulatuslikuma rakendamise, töötingimuste halvenemise ja stressi suurenemise, lühemaajaliste töölepingute ning töötajate puuduliku teavitamise ja nõustamise kaudu.

| 3.12 | Komitee peab ELi kultuurilise mitmekesisuse ja rikkuse tagamiseks vajalikuks vältida liigset kontsentratsiooni nii tootmis- kui levitamisprotsessi raames; ta teeb ettepaneku eelistada digitaalvõrke ja metapiirkondi, mis võimaldavad tagada investeeringute kriitilise massi, tõhustada teadusuuringuid ja pääseda rahvusvahelistele turgudele ning säilitada tööhõivet. |
| --- | --- |

3.12

Komitee peab ELi kultuurilise mitmekesisuse ja rikkuse tagamiseks vajalikuks vältida liigset kontsentratsiooni nii tootmis- kui levitamisprotsessi raames; ta teeb ettepaneku eelistada digitaalvõrke ja metapiirkondi, mis võimaldavad tagada investeeringute kriitilise massi, tõhustada teadusuuringuid ja pääseda rahvusvahelistele turgudele ning säilitada tööhõivet.

| 3.13 | Samuti tuleb komitee arvates Euroopa ja riiklikul tasandil teha ühiseid jõupingutusi, et toetada uute ja ajakohastatud ametialaste profiilide koolitus- ja ümberõppeprogramme elukestva õppe meetmetega, et arendada ametialaseid pädevusi ja ekspertteadmisi kooskõlas kõnealuses sektoris toimuvate muutustega. Tuleb kiirendada investeeringuid loovisikute, loojate ning kultuuri- ja loomesektori töötajate haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisse, et võimaldada ELil säilitada praegune juhtpositsioon ning saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid. |
| --- | --- |

3.13

Samuti tuleb komitee arvates Euroopa ja riiklikul tasandil teha ühiseid jõupingutusi, et toetada uute ja ajakohastatud ametialaste profiilide koolitus- ja ümberõppeprogramme elukestva õppe meetmetega, et arendada ametialaseid pädevusi ja ekspertteadmisi kooskõlas kõnealuses sektoris toimuvate muutustega. Tuleb kiirendada investeeringuid loovisikute, loojate ning kultuuri- ja loomesektori töötajate haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisse, et võimaldada ELil säilitada praegune juhtpositsioon ning saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid.

| 3.13.1 | Neid meetmeid on veelgi kiiremini vaja nende üleilmse konkurentsi tagajärjel toimunud põhjalike muutuste tõttu, mis on toimunud ka vaimsete elukutsete puhul, mis on sundinud looma üha uusi kontseptsioone ja üksikasju teadmistemahukate tööülesannete täitmiseks, näiteks Euroopa teadmiste ühistuid. |
| --- | --- |

3.13.1

Neid meetmeid on veelgi kiiremini vaja nende üleilmse konkurentsi tagajärjel toimunud põhjalike muutuste tõttu, mis on toimunud ka vaimsete elukutsete puhul, mis on sundinud looma üha uusi kontseptsioone ja üksikasju teadmistemahukate tööülesannete täitmiseks, näiteks Euroopa teadmiste ühistuid.

| 3.14 | Nii nagu komisjon ise rõhutas „peavad finantseerimisasutused suurendama oma teadlikkust nende sektorite majanduspotentsiaalist ja arendama suutlikkust hinnata mittemateriaalsel varal põhinevaid ettevõtteid”. See peab kehtima eelkõige ELi eelarveraamistiku 2014-2020 kohta, et kõrvaldada praegune ebakindlus – eelkõige Erasmuse puhul – kujundades selleks ümber ELi programmid ja sekkumismeetmed (struktuurifondid, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond jms), et kaasata ja privilegeerida „mittetehnoloogilist” innovatsiooni ning kultuuri- ja loomesektori rahvusvahelist konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

3.14

Nii nagu komisjon ise rõhutas „peavad finantseerimisasutused suurendama oma teadlikkust nende sektorite majanduspotentsiaalist ja arendama suutlikkust hinnata mittemateriaalsel varal põhinevaid ettevõtteid”. See peab kehtima eelkõige ELi eelarveraamistiku 2014-2020 kohta, et kõrvaldada praegune ebakindlus – eelkõige Erasmuse puhul – kujundades selleks ümber ELi programmid ja sekkumismeetmed (struktuurifondid, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond jms), et kaasata ja privilegeerida „mittetehnoloogilist” innovatsiooni ning kultuuri- ja loomesektori rahvusvahelist konkurentsivõimet.

| 3.15 | Edasise 2014. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ettevalmistamisel tuleb õppida nende projektide ja uuringutega saadud kogemusest, mis on seotud kultuuri- ja loomesektori potentsiaali täielikuks vabastamiseks mõeldud vahendite rakendamisega. Komitee arvates tuleb kultuuri- ja loomesektor lülitada piirkondliku ja kohaliku arengu integreeritud strateegiatesse, mida viiakse läbi koostöös riigiasutuste ning organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega. |
| --- | --- |

3.15

Edasise 2014. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ettevalmistamisel tuleb õppida nende projektide ja uuringutega saadud kogemusest, mis on seotud kultuuri- ja loomesektori potentsiaali täielikuks vabastamiseks mõeldud vahendite rakendamisega. Komitee arvates tuleb kultuuri- ja loomesektor lülitada piirkondliku ja kohaliku arengu integreeritud strateegiatesse, mida viiakse läbi koostöös riigiasutuste ning organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega.

| 3.16 | Vaja on ELi raamistikku, mis lihtsustaks loovisikute ja loojate ning nende teoste, teenuste ja levitussüsteemide liikuvust, tagada kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine ning täiustatud haridus- ja koolitusvahendid nii Euroopa kultuuri- ja loomeruumis kui väljaspool seda. Kõnealune raamistik peaks võimaldama rakendada Euroopa Komisjoni riiklike ekspertide töörühma soovitusi loovisikute liikuvuse kohta (19). |
| --- | --- |

3.16

Vaja on ELi raamistikku, mis lihtsustaks loovisikute ja loojate ning nende teoste, teenuste ja levitussüsteemide liikuvust, tagada kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine ning täiustatud haridus- ja koolitusvahendid nii Euroopa kultuuri- ja loomeruumis kui väljaspool seda. Kõnealune raamistik peaks võimaldama rakendada Euroopa Komisjoni riiklike ekspertide töörühma soovitusi loovisikute liikuvuse kohta (19).

| 3.17 | Komitee rõhutab, et uuringu „The rise of the creative class” järgi aitab kultuuri- ja loomesektor innustada kohalike majanduste ümberkorraldamist, soodustab uute majandustegevuste esilekerkimist, loob uusi ja jätkusuutlikke töökohti (20) ja suurendab Euroopa piirkondade ja linnade atraktiivsust. (21). |
| --- | --- |

3.17

Komitee rõhutab, et uuringu „The rise of the creative class” järgi aitab kultuuri- ja loomesektor innustada kohalike majanduste ümberkorraldamist, soodustab uute majandustegevuste esilekerkimist, loob uusi ja jätkusuutlikke töökohti (20) ja suurendab Euroopa piirkondade ja linnade atraktiivsust. (21).

| 3.18 | Kultuuri- ja loomesektorit käsitleva tõelise uue starteegia keskne element peaks komitee arvates olema ELi tegevuskava „Maailmale avatud loov Euroopa” (Creative Europe Open to the World-CEOW), mille eesmärk oleks tagada ELi loovisikute ning kultuuri- ja loomesektori ettevõtete, eelkõige VKEde osalemine tähtsaimatel rahvusvahelistel turgudel, luues selleks konkreetsed süsteemid, mis lihtsustavad vahetust kolmandate riikidega, ja leppides ELi kahe- ja mitmepoolsetes lepetes kokku täpsetes ja siduvates sätetes. |
| --- | --- |

3.18

Kultuuri- ja loomesektorit käsitleva tõelise uue starteegia keskne element peaks komitee arvates olema ELi tegevuskava „Maailmale avatud loov Euroopa” (Creative Europe Open to the World-CEOW), mille eesmärk oleks tagada ELi loovisikute ning kultuuri- ja loomesektori ettevõtete, eelkõige VKEde osalemine tähtsaimatel rahvusvahelistel turgudel, luues selleks konkreetsed süsteemid, mis lihtsustavad vahetust kolmandate riikidega, ja leppides ELi kahe- ja mitmepoolsetes lepetes kokku täpsetes ja siduvates sätetes.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Edendada asjakohast regulatiivset raamistikku

| 4.1.1 | Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma – sotsiaalpartnerite igakülgse panuse ja aktiivse osalusega – konkreetseid regulatiivseid meetmeid, mis on kohandatud kultuuri- ja loomesektori eripärale ning mis sisaldaksid asjakohaseid konkurentsieeskirju, et vältida turu liigset kontsentratsiooni, hoida kultuurilist mitmekesisust, tarbijate valikuvõimalusi ja ettevõtlusvormide mitmekesisust. |
| --- | --- |

4.1.1

Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma – sotsiaalpartnerite igakülgse panuse ja aktiivse osalusega – konkreetseid regulatiivseid meetmeid, mis on kohandatud kultuuri- ja loomesektori eripärale ning mis sisaldaksid asjakohaseid konkurentsieeskirju, et vältida turu liigset kontsentratsiooni, hoida kultuurilist mitmekesisust, tarbijate valikuvõimalusi ja ettevõtlusvormide mitmekesisust.

| 4.1.2 | Liikmesriigid peaksid vähendama eelkõige kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate haldus- ja bürokraatiakoormust, lihtsustades teenuste pakkumist ning teenuste, loovisikute ja kultuuriettevõtjate liikuvust. |
| --- | --- |

4.1.2

Liikmesriigid peaksid vähendama eelkõige kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate haldus- ja bürokraatiakoormust, lihtsustades teenuste pakkumist ning teenuste, loovisikute ja kultuuriettevõtjate liikuvust.

4.2   Juurdepääs rahastamisele, ELi finantstoetustele ja avaliku-erasektori partnerlusele

| 4.2.1 | Ka peamiselt turule orienteeritud kultuuri- ja loomesektor põhineb loojate, autorite, loovisikute, näitlejate ja interpreetide individuaalsel tegevusel, mis nõuab lihtsat juurdepääsu rahastamisele ja laenudele. Esmatähtis on siduda kultuuri- ja loomesektorile antav finantstoetus heade töötingimuste loomise ja säilitamisega kõigi töötajate kategooriate jaoks, sealhulgas ka finantsseisukohast. |
| --- | --- |

4.2.1

Ka peamiselt turule orienteeritud kultuuri- ja loomesektor põhineb loojate, autorite, loovisikute, näitlejate ja interpreetide individuaalsel tegevusel, mis nõuab lihtsat juurdepääsu rahastamisele ja laenudele. Esmatähtis on siduda kultuuri- ja loomesektorile antav finantstoetus heade töötingimuste loomise ja säilitamisega kõigi töötajate kategooriate jaoks, sealhulgas ka finantsseisukohast.

| 4.2.2 | Seega on oluline luua maksukeskkond, mis toetab VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate arengut, tagades topeltmaksustamisest vabastamise piiriülese ja rahvusvahelise liikuvuse korral, ning asjakohased sotsiaalkaitsesüsteemid. |
| --- | --- |

4.2.2

Seega on oluline luua maksukeskkond, mis toetab VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate arengut, tagades topeltmaksustamisest vabastamise piiriülese ja rahvusvahelise liikuvuse korral, ning asjakohased sotsiaalkaitsesüsteemid.

| 4.2.3 | EL ja liimesriigid peavad innustama avaliku ja erasektori koostööd, et tagada kultuuri- ja loomesektori jätkusuutlikkus ning edendada kaupade ja teenuste kultuurilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

4.2.3

EL ja liimesriigid peavad innustama avaliku ja erasektori koostööd, et tagada kultuuri- ja loomesektori jätkusuutlikkus ning edendada kaupade ja teenuste kultuurilist mitmekesisust.

| 4.2.4 | EL ja liikmesriigid peavad toetama võrdlusuuringute süsteeme tagatiste, laenude, investeeringute ja ekspordi arendamise üksikasjade menetlemise jaoks, et lihtsustada kultuuri- ja loomesektori projektide juurdepääsu tingimusi erasektori rahastamisallikatele ja soodustada kontakte riiklikest fondidest sageli toetust saavate mitteäriliste sektorite ja selliste suurema ärisuunitlusega sektorite vahel nagu disain, moetööstus ja reklaam. |
| --- | --- |

4.2.4

EL ja liikmesriigid peavad toetama võrdlusuuringute süsteeme tagatiste, laenude, investeeringute ja ekspordi arendamise üksikasjade menetlemise jaoks, et lihtsustada kultuuri- ja loomesektori projektide juurdepääsu tingimusi erasektori rahastamisallikatele ja soodustada kontakte riiklikest fondidest sageli toetust saavate mitteäriliste sektorite ja selliste suurema ärisuunitlusega sektorite vahel nagu disain, moetööstus ja reklaam.

| 4.2.4.1 | Komitee soovitab järgmist:






  — | koostada ülevaade kolme viimase aasta jooksul ELi peamiste kultuuri- ja loomesektoris võetud meetmete kohta; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1

Komitee soovitab järgmist:

—

koostada ülevaade kolme viimase aasta jooksul ELi peamiste kultuuri- ja loomesektoris võetud meetmete kohta;

| — | koostada kultuuri- ja loomesektorisse kolmel viimasel aastal tehtud konkreetsete finantseeringute aruanne |
| --- | --- |

—

koostada kultuuri- ja loomesektorisse kolmel viimasel aastal tehtud konkreetsete finantseeringute aruanne

| — | koostada kokkuvõtlik ülevaade tulemustest, mis on saadud tänu avatud koordinatsiooni meetodi rakendamisele kultuuri- ja loomesektoris. |
| --- | --- |

—

koostada kokkuvõtlik ülevaade tulemustest, mis on saadud tänu avatud koordinatsiooni meetodi rakendamisele kultuuri- ja loomesektoris.

4.3   Kultuuri- ja loomeettevõtted ning ärimudelid

| 4.3.1 | Uute ärimudelite areng nõuab digitaliseerimise, uuesti miksimise, mitmest loost kokku panemise (mashing) ja sämplimise (sampling) uute vormide omaksvõtmist, st võimet kasutada digitaalset multimeediafaili, mis sisaldab teksti, graafikat, heli, videod või animatsioone olemasolevatest allikatest (või nende kombinatsiooni) uue teose loomiseks või sämplimiseks |
| --- | --- |

4.3.1

Uute ärimudelite areng nõuab digitaliseerimise, uuesti miksimise, mitmest loost kokku panemise (mashing) ja sämplimise (sampling) uute vormide omaksvõtmist, st võimet kasutada digitaalset multimeediafaili, mis sisaldab teksti, graafikat, heli, videod või animatsioone olemasolevatest allikatest (või nende kombinatsiooni) uue teose loomiseks või sämplimiseks

| 4.3.2 | Mudel „creativity for social quality” (loovus sotsiaalse kvaliteedi jaoks) viitab nimelt kultuurile, piirkonnale ja ühiskonnale loomepiirkondade raames ning kaasab meetmeid, et rakendada teadmisi ja tõhustada disainerite kui teatud liiki vahendajate või lihtsustajate kasutamist arengut, tehnoloogiat ja tootmist hõlmavate liidesprotsesside jaoks. |
| --- | --- |

4.3.2

Mudel „creativity for social quality” (loovus sotsiaalse kvaliteedi jaoks) viitab nimelt kultuurile, piirkonnale ja ühiskonnale loomepiirkondade raames ning kaasab meetmeid, et rakendada teadmisi ja tõhustada disainerite kui teatud liiki vahendajate või lihtsustajate kasutamist arengut, tehnoloogiat ja tootmist hõlmavate liidesprotsesside jaoks.

| 4.3.3 | Komitee jaoks on vältimatu väärtustada uusi ärimudeleid, kus disain on kaasatud väärtusahelaase ja kus kõik osalejad on võimelised panustama toodete ja protsesside lisaväärtusesse, mida on maailma turgudel võimalik ära tunda kui Euroopa tipptaset. |
| --- | --- |

4.3.3

Komitee jaoks on vältimatu väärtustada uusi ärimudeleid, kus disain on kaasatud väärtusahelaase ja kus kõik osalejad on võimelised panustama toodete ja protsesside lisaväärtusesse, mida on maailma turgudel võimalik ära tunda kui Euroopa tipptaset.

| 4.3.4 | Komitee arvates on väga oluline innustada ka piiriülest ja rahvusvahelist liikuvust ja võimalust meelitada ligi kvalifitseeritud ja andekaid töötajaid, soodustada teadmussiiret, kogemuste ja ettevõtluseks vajalike pädevuste jagamist ning ELi eri osalejate ja majandussektorite vahel ELis võrgustike ja klastrite loomist. |
| --- | --- |

4.3.4

Komitee arvates on väga oluline innustada ka piiriülest ja rahvusvahelist liikuvust ja võimalust meelitada ligi kvalifitseeritud ja andekaid töötajaid, soodustada teadmussiiret, kogemuste ja ettevõtluseks vajalike pädevuste jagamist ning ELi eri osalejate ja majandussektorite vahel ELis võrgustike ja klastrite loomist.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 051, 17.02.2011 lk 43 - 49.

1

(2)  COM(2010) 183 final.

2

(3)  Vt http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=33232&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

3

(4)  European Statistical System Network on Culture ESSnet-Culture - Final Report 10/2012.

4

European Statistical System Network on Culture ESSnet-Culture - Final Report

(5)  COM(2011) 785 final.

5

(6)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 35–39.

6

(7)  Vt ka aruanne TERA Consultants 2010 ja 2010. aasta aruanne ELi konkurentsivõime kohta COM(2010) 614 final.

7

(8)  Eurostati andmetel võib öelda järgmist: „Aastatel 2008—2011 osutus tööhõive kultuuri- ja loomesektoris vastupidavamaks kui ELi majanduses tervikuna”.

8

(9)  TERA Consultants, 2010.

9

(10)  TERA Consultants, 2010.

10

(11)  Vt 2006. aasta aruanne – "The Cultural Economy of Europe" (CEOE).

11

The Cultural Economy of Europe

(12)  Vt The study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries.

12

The study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries

(13)  ELT C 175, 28.07.2009 lk 63–72.

13

(14)  ELT C 108, 30.4.2004, lk 68–77.

14

(15)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 35–39; ELT C 228, 22.9.2009, lk 52–55, ELT C 132, 3.5.2011, lk 39–46; ELT C 68, 6.3.2012, lk 28–34, ELT C 48, 15.2.2011, lk 45–50; ELT C 27, 3.2.2009, lk 119–122; ELT C 51, 17.2.2011, lk 43–49; ELT C 112, 30.4.2004, lk. 57–59; OJ C 110, 9.5.2006, lk 34–38; ELT C 248, 25.8.2011, lk 144–148; ELT C 229, 31.7.2012, lk 1–6; ELT C 255, 14.10.2005, lk 39–43; ELT C 117, 30.4.2004, lk 49–51; ELT C 228, 22.9.2009, lk 100–102; ELT C 77, 31.3.2009, lk.63–68.

15

(16)  27-liikmelise ELi tasandil on kultuurisektori töötajaist ajutine töökoht 25%-l võrreldes 19%-ga kõigi töötajate puhul üldiselt.; samuti on kaugtööd tegevate inimeste arv kahekordne (26%) võrreldes töötajate koguarvuga. Samuti on rohkem kui ühel töökohal töötajate arv kultuurisektoris suurem (6%), võrreldes kõigi töötajate puhul üldiselt (4%). Vt Cultural Statistics, Eurostat pocketbooks, 2011. aasta väljaanne.

16

Cultural Statistics, Eurostat pocketbooks

(17)  Vt arvamus CES „Füüsilisest isikust ettevõtja staatuse kuritarvitamine”, ELT C 161, 6.6.2013.

17

(18)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 54–59.

18

(19)  Vt http://ec.europa.eu/culture/documents/moc_final_report_en.pdf.

19

(20)  Vt noorte tööhõive alast algatus, Euroopa tippkohtumine 8. veebruaril 2013.

20

(21)  Richard Florida, USA ekspert linnaarengu valdkonnas

21

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia””

COM(2012) 433 final

2013/C 198/07

Raportöör: Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Kaasraportöör: Enrico GIBELLIERI

7. septembril 2012 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia”

COM(2012) 433 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) võttis arvamuse vastu 12. märtsil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli 2013.aasta istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 128, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni 2012. aasta juulis avaldatud tegevuskava ehitussektori jätkusuutliku konkurentsivõime kohta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni 2012. aasta juulis avaldatud tegevuskava ehitussektori jätkusuutliku konkurentsivõime kohta.

| 1.2 | Komitee tunnistab ehitussektori strateegilist tähtsust Euroopa majanduses, pidades silmas ehitussektori panust SKPsse, selle rolli tööhõives ning majanduskasvu soodustamisel. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tunnistab ehitussektori strateegilist tähtsust Euroopa majanduses, pidades silmas ehitussektori panust SKPsse, selle rolli tööhõives ning majanduskasvu soodustamisel.

| 1.3 | Komitee peab ehitussektorit oluliseks ELi energianõudluse kahandamisel, inimkonna ökoloogilise jalajälje vähendamisel ning kliimamuutuste tagajärgede leevendamisele ja nendega kohanemisele kaasa aitamisel. Komitee loodab, et kõnealune tegevuskava aitab ehitussektoril neid ühiskonna jaoks olulisi ülesandeid täita. |
| --- | --- |

1.3

Komitee peab ehitussektorit oluliseks ELi energianõudluse kahandamisel, inimkonna ökoloogilise jalajälje vähendamisel ning kliimamuutuste tagajärgede leevendamisele ja nendega kohanemisele kaasa aitamisel. Komitee loodab, et kõnealune tegevuskava aitab ehitussektoril neid ühiskonna jaoks olulisi ülesandeid täita.

| 1.4 | Ehitussektor, mis annab ligikaudu 10 % Euroopa Liidu SKPst, on oluline kogu majanduse hea toimimise seisukohalt. Majanduskasvu eesmärgil peavad poliitikakujundajad tegelema ehitussektoriga, nagu komisjon kõnealuse teatise kaudu on teinud, ning mõistma, et õigete finants- ja õigustingimuste korral võib ehitussektor luua sellist majanduskasvu ja keskkonnakaitset ja selliseid töökohti, mida ELi kodanikud õigustatult väärivad.
  Komitee on seisukohal, et ehitussektor ei vaja otsest rahalist toetamist, näiteks toetuste näol, vaid tegevuskavas tuleks püüda luua selline poliitika ja õigusraamistik, mis võimaldab ehitussektoril täita optimaalselt oma ülesannet majanduskasvu, sotsiaalse heaolu ja keskkonnakaitse edendajana, muu hulgas tuleb tagada avaliku sektori investeeringute ja erakapitali piisav voog, et ellu viia tasuvaid projekte. Kuna liikmesriikide majandust rahastatakse peamiselt pangalaenude kaudu, on vaja viivitamatult tõhusaid meetmeid, et parandada VKEde juurdepääsu krediidile, sh töötades välja spetsiifilised garantii- ja edasigarantiimehhanismid. |
| --- | --- |

1.4

Ehitussektor, mis annab ligikaudu 10 % Euroopa Liidu SKPst, on oluline kogu majanduse hea toimimise seisukohalt. Majanduskasvu eesmärgil peavad poliitikakujundajad tegelema ehitussektoriga, nagu komisjon kõnealuse teatise kaudu on teinud, ning mõistma, et õigete finants- ja õigustingimuste korral võib ehitussektor luua sellist majanduskasvu ja keskkonnakaitset ja selliseid töökohti, mida ELi kodanikud õigustatult väärivad.

Komitee on seisukohal, et ehitussektor ei vaja otsest rahalist toetamist, näiteks toetuste näol, vaid tegevuskavas tuleks püüda luua selline poliitika ja õigusraamistik, mis võimaldab ehitussektoril täita optimaalselt oma ülesannet majanduskasvu, sotsiaalse heaolu ja keskkonnakaitse edendajana, muu hulgas tuleb tagada avaliku sektori investeeringute ja erakapitali piisav voog, et ellu viia tasuvaid projekte. Kuna liikmesriikide majandust rahastatakse peamiselt pangalaenude kaudu, on vaja viivitamatult tõhusaid meetmeid, et parandada VKEde juurdepääsu krediidile, sh töötades välja spetsiifilised garantii- ja edasigarantiimehhanismid.

| 1.5 | Euroopa ehitussektori nii sisemise kui ka välise konkurentsivõime jaoks on samuti hädavajalik ELi õigus- ja standardimisraamistiku lihtsus, stabiilsus ja sidusus. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa ehitussektori nii sisemise kui ka välise konkurentsivõime jaoks on samuti hädavajalik ELi õigus- ja standardimisraamistiku lihtsus, stabiilsus ja sidusus.

| 1.6 | Komitee on valusalt teadlik sellest, et samal ajal kui kokkuhoiumeetmega parandatakse struktuurilisi erinevusi, ei too need endaga kaasa uut majanduskasvu, vaid paljudes riikides hoopis süvendavad majanduskriisi. Investeerimine säästvatesse hoonetesse ja taristusse on vajalik selleks, et tagada Euroopa majanduskasvu ja töökohtade tulevikuväljavaated. |
| --- | --- |

1.6

Komitee on valusalt teadlik sellest, et samal ajal kui kokkuhoiumeetmega parandatakse struktuurilisi erinevusi, ei too need endaga kaasa uut majanduskasvu, vaid paljudes riikides hoopis süvendavad majanduskriisi. Investeerimine säästvatesse hoonetesse ja taristusse on vajalik selleks, et tagada Euroopa majanduskasvu ja töökohtade tulevikuväljavaated.

| 1.7 | Organiseeritud kodanikuühiskond kutsub komisjoni, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriikide valitsusi üles käsitlema investeeringuid säästvatesse hoonetesse tulevasele majanduskasvule ja töökohtadele strateegilise kaasaaitajana, mitte lihtsalt avaliku sektori järjekordse kuluna. Lisaks soovitab komitee mitte kasutada neid investeeringuid selleks, et hinnata, kuidas eri riigid on järginud stabiilsuse ja majanduskasvu paktist tulenevaid nõudmisi. |
| --- | --- |

1.7

Organiseeritud kodanikuühiskond kutsub komisjoni, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriikide valitsusi üles käsitlema investeeringuid säästvatesse hoonetesse tulevasele majanduskasvule ja töökohtadele strateegilise kaasaaitajana, mitte lihtsalt avaliku sektori järjekordse kuluna. Lisaks soovitab komitee mitte kasutada neid investeeringuid selleks, et hinnata, kuidas eri riigid on järginud stabiilsuse ja majanduskasvu paktist tulenevaid nõudmisi.

| 1.8 | Energianõudlust on võimalik väga suurel määral vähendada ELi vananevaid hooneid renoveerides, et saavutada ELi eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja ka energianõudlust 20 %. Sellised meetmed vähendaksid ka fossiilenergia importi ning aitaksid tagada suurema osa ELi rikkuse jäämise Euroopasse, aidates seeläbi säilitada ja luua töökohti praeguse finants- ja majanduskriisi ajal. Nende võimaluste kasutamiseks peavad riigid tagama asjakohased rahalised stiimulid ja maksusoodustused, millega suunata turgu suurema energiasäästu poole ning tagada oskustöötajate nappuse vähenemine. |
| --- | --- |

1.8

Energianõudlust on võimalik väga suurel määral vähendada ELi vananevaid hooneid renoveerides, et saavutada ELi eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja ka energianõudlust 20 %. Sellised meetmed vähendaksid ka fossiilenergia importi ning aitaksid tagada suurema osa ELi rikkuse jäämise Euroopasse, aidates seeläbi säilitada ja luua töökohti praeguse finants- ja majanduskriisi ajal. Nende võimaluste kasutamiseks peavad riigid tagama asjakohased rahalised stiimulid ja maksusoodustused, millega suunata turgu suurema energiasäästu poole ning tagada oskustöötajate nappuse vähenemine.

| 1.9 | Veel üks suur ülesanne on Euroopa transpordi-, energia- ja lairibataristu ajakohastamine, et vastata tulevaste põlvede vajadustele ning tagada Euroopa rahvusvaheline konkurentsivõime ja atraktiivsus välismaiste otseinvesteeringute sihtkohana. Kui valitsused ei suuda näha selliste investeeringute olulisust, riskib Euroopa muust maailmast mahajäämisega nii majanduse kui ka sotsiaalse heaolu mõttes. |
| --- | --- |

1.9

Veel üks suur ülesanne on Euroopa transpordi-, energia- ja lairibataristu ajakohastamine, et vastata tulevaste põlvede vajadustele ning tagada Euroopa rahvusvaheline konkurentsivõime ja atraktiivsus välismaiste otseinvesteeringute sihtkohana. Kui valitsused ei suuda näha selliste investeeringute olulisust, riskib Euroopa muust maailmast mahajäämisega nii majanduse kui ka sotsiaalse heaolu mõttes.

| 1.10 | Demograafilised muutused tekitavad hoonestatud keskkonnale uusi probleeme, mida ehitussektor peab lahendama asuma. Nende probleemide seas on see, kuidas elanikkonna vananemine mõjutab juurdepääsu hoonestatud keskkonnale. Komitee võtab teadmiseks Euroopa Standardikomitees (CEN) Euroopa Komisjoni volitusel tehtava töö, mida tehakse asjaomaste standardite kohandamiseks universaaldisaini põhimõttega. Lisaks peab ehitussektor tegelema vananeva tööjõu probleemiga. Sellega seoses meenutab komitee strateegiat „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (1) ning kogu majanduse ees seisvat väljakutset. |
| --- | --- |

1.10

Demograafilised muutused tekitavad hoonestatud keskkonnale uusi probleeme, mida ehitussektor peab lahendama asuma. Nende probleemide seas on see, kuidas elanikkonna vananemine mõjutab juurdepääsu hoonestatud keskkonnale. Komitee võtab teadmiseks Euroopa Standardikomitees (CEN) Euroopa Komisjoni volitusel tehtava töö, mida tehakse asjaomaste standardite kohandamiseks universaaldisaini põhimõttega. Lisaks peab ehitussektor tegelema vananeva tööjõu probleemiga. Sellega seoses meenutab komitee strateegiat „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (1) ning kogu majanduse ees seisvat väljakutset.

| 1.11 | Lisaks ehitussektori panusele kliimamuutuste leevendamisse kujutab kohanemine kliimamuutuste mõjudega endast hoonestatud keskkonnale uusi väljakutseid, millega tuleb tegeleda. Need hõlmavad äärmuslike ilmastikunähtuste mõjusid, mis nõuavad vastupidavamat hoonestatud keskkonda ning muid kaitsestruktuure. Komitee rõhutab vajadust võtta seda samuti arvesse praegustes standardiseeritud tehnilistes metoodikates nagu eurokoodid. |
| --- | --- |

1.11

Lisaks ehitussektori panusele kliimamuutuste leevendamisse kujutab kohanemine kliimamuutuste mõjudega endast hoonestatud keskkonnale uusi väljakutseid, millega tuleb tegeleda. Need hõlmavad äärmuslike ilmastikunähtuste mõjusid, mis nõuavad vastupidavamat hoonestatud keskkonda ning muid kaitsestruktuure. Komitee rõhutab vajadust võtta seda samuti arvesse praegustes standardiseeritud tehnilistes metoodikates nagu eurokoodid.

| 1.12 | Ehitussektoril on nende probleemide lahendamisel oluline roll, eeldusel et selleks tehakse vajalikud investeeringud. Kuigi projektivõlakirjad on üks viis, kuidas kaasata projektidesse täiendavaid erainvesteeringuid, ei saa nad võtta endale avaliku sektori investeeringute rolli. |
| --- | --- |

1.12

Ehitussektoril on nende probleemide lahendamisel oluline roll, eeldusel et selleks tehakse vajalikud investeeringud. Kuigi projektivõlakirjad on üks viis, kuidas kaasata projektidesse täiendavaid erainvesteeringuid, ei saa nad võtta endale avaliku sektori investeeringute rolli.

| 1.13 | Paljud ehitusettevõtjad, eriti VKEd, on suure surve all avaliku ja erasektori klientide maksete hilinemise tõttu. Direktiivi 2011/7/EL, mis käsitleb hilinenud maksmisega võitlemist äritehingute puhul, tuleb nõuetekohaselt jõustada, et tagada ettevõtete püsimajäämine. Et täielikult rakendada direktiivi 2011/7/EL sätteid ja saavutada selle eesmärgid, soovib komitee rõhutada eelkõige vajadust vähendada maksmise/riigihangete lepingute vastuvõtmise tähtaega maksimaalselt 30 päevale ning tagada, et sellest tähtajast kinni peetakse ja arveid õigel ajal makstakse, võttes vastavad eelarve- ja haldusmeetmed (sh võlgnevuste maksmiseks pangalaenu saamise abil). Komitee rõhutab prioriteetsena vajadust lahendada enne direktiivi 2011/7/EL ülevõtmist registreeritud võlgnevuste probleem. Äärmiselt suured viivitused arvete maksmisel riigihangete lepingute puhul mõjutavad tõsiselt ettevõtete konkurentsivõimet, kasumlikkust ja elujõulisust. Hilinenud maksmist käsitlevat direktiivi tuleb nõuetekohaselt jõustada, et tagada ettevõtete püsimajäämine. Need riigid, kelle maksetähtajad on seni olnud lühemad, ei tohiks kasutada direktiivis sätestatud erandeid nende tähtaegade pikendamiseks. Sellega seoses soovitab komitee, et arve alusel tehtavate maksete maksimaalne tähtaeg peaks olema 30 päeva (sealhulgas vastuvõtmine ja kontrollimine). |
| --- | --- |

1.13

Paljud ehitusettevõtjad, eriti VKEd, on suure surve all avaliku ja erasektori klientide maksete hilinemise tõttu. Direktiivi 2011/7/EL, mis käsitleb hilinenud maksmisega võitlemist äritehingute puhul, tuleb nõuetekohaselt jõustada, et tagada ettevõtete püsimajäämine. Et täielikult rakendada direktiivi 2011/7/EL sätteid ja saavutada selle eesmärgid, soovib komitee rõhutada eelkõige vajadust vähendada maksmise/riigihangete lepingute vastuvõtmise tähtaega maksimaalselt 30 päevale ning tagada, et sellest tähtajast kinni peetakse ja arveid õigel ajal makstakse, võttes vastavad eelarve- ja haldusmeetmed (sh võlgnevuste maksmiseks pangalaenu saamise abil). Komitee rõhutab prioriteetsena vajadust lahendada enne direktiivi 2011/7/EL ülevõtmist registreeritud võlgnevuste probleem. Äärmiselt suured viivitused arvete maksmisel riigihangete lepingute puhul mõjutavad tõsiselt ettevõtete konkurentsivõimet, kasumlikkust ja elujõulisust. Hilinenud maksmist käsitlevat direktiivi tuleb nõuetekohaselt jõustada, et tagada ettevõtete püsimajäämine. Need riigid, kelle maksetähtajad on seni olnud lühemad, ei tohiks kasutada direktiivis sätestatud erandeid nende tähtaegade pikendamiseks. Sellega seoses soovitab komitee, et arve alusel tehtavate maksete maksimaalne tähtaeg peaks olema 30 päeva (sealhulgas vastuvõtmine ja kontrollimine).

| 1.14 | Et mitte ohtu seada ega otsustavalt vähendada majanduse taastumise võimalusi, soovib komitee rõhutada vajadust taastada ja tugevdada pangalaene investoritele ja reaalmajandusele. Komitee soovitab vältida ülemäärast usaldatavusjärelevalvet krediidi andmisel ja investeeringute eelistamist väärtpaberitena kriisi üle elanud ettevõtetele antavate laenude arvelt. Sildlaenud on paljude ettevõtete, eelkõige VKEde igapäevase püsimajäämise jaoks hädavajalikud. Seega kujutab praegune pangalaenude piiratud andmine endast suurt ohtu selliste ettevõtete elujõulisusele. Selleks et mitte juba niigi kokkukuivanud laenamist veelgi enam kitsendada, ei tohi sellised finantsalased usaldatavusnõuded nagu Basel III kokkuleppes sätestatud põhjustada pankade poolt reaalmajandusele antavate laenude täiendavat kärpimist. Et seda saavutada, tuleks Euroopa Keskpangalt soodsa laenu saamisele määrata tingimuseks kohustus, et suur osa sellest rahast tuleb suunata reaalmajandusse. |
| --- | --- |

1.14

Et mitte ohtu seada ega otsustavalt vähendada majanduse taastumise võimalusi, soovib komitee rõhutada vajadust taastada ja tugevdada pangalaene investoritele ja reaalmajandusele. Komitee soovitab vältida ülemäärast usaldatavusjärelevalvet krediidi andmisel ja investeeringute eelistamist väärtpaberitena kriisi üle elanud ettevõtetele antavate laenude arvelt. Sildlaenud on paljude ettevõtete, eelkõige VKEde igapäevase püsimajäämise jaoks hädavajalikud. Seega kujutab praegune pangalaenude piiratud andmine endast suurt ohtu selliste ettevõtete elujõulisusele. Selleks et mitte juba niigi kokkukuivanud laenamist veelgi enam kitsendada, ei tohi sellised finantsalased usaldatavusnõuded nagu Basel III kokkuleppes sätestatud põhjustada pankade poolt reaalmajandusele antavate laenude täiendavat kärpimist. Et seda saavutada, tuleks Euroopa Keskpangalt soodsa laenu saamisele määrata tingimuseks kohustus, et suur osa sellest rahast tuleb suunata reaalmajandusse.

| 1.15 | Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise ehitussektori loomise üks väga oluline osa on heade töötingimuste tagamine sektoris. 1993. aastal avaldatud Atkinsi aruandes (2) jõuti järeldusele, et sellistest ebakindlatest tööhõivevormidest nagu fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad sõltuv ehitussektor pärsib tootlikkust. Seega peaks tegevuskava sisaldama ka strateegiaid, mis stabiliseerivad ehitussektoris tööhõivet ja võitlevad ebaseaduslike teguviisidega nagu vale-FIEna tegutsemine. |
| --- | --- |

1.15

Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise ehitussektori loomise üks väga oluline osa on heade töötingimuste tagamine sektoris. 1993. aastal avaldatud Atkinsi aruandes (2) jõuti järeldusele, et sellistest ebakindlatest tööhõivevormidest nagu fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad sõltuv ehitussektor pärsib tootlikkust. Seega peaks tegevuskava sisaldama ka strateegiaid, mis stabiliseerivad ehitussektoris tööhõivet ja võitlevad ebaseaduslike teguviisidega nagu vale-FIEna tegutsemine.

| 1.16 | Tööhõivevormist sõltumata tuleb luua stiimuleid töötajate oskuste täiendamiseks ja elukestva õppe võimaluste pakkumiseks. |
| --- | --- |

1.16

Tööhõivevormist sõltumata tuleb luua stiimuleid töötajate oskuste täiendamiseks ja elukestva õppe võimaluste pakkumiseks.

| 1.17 | Eeskirjadest ja sotsiaalsetest kohustustest kõrvalehiilimine moonutab ehitusturgu. Seepärast tuleb tagada võrdsed konkurentsitingimused, mis toetuvad vastuvõtvas riigis kehtivate eeskirjade ja sotsiaalsete tingimuste järgimisele. Selle saavutamiseks tuleb kasutada asjakohaseid jõustamismehhanisme, millega tagatakse vastuvõtva riigi tingimuste järgimine. |
| --- | --- |

1.17

Eeskirjadest ja sotsiaalsetest kohustustest kõrvalehiilimine moonutab ehitusturgu. Seepärast tuleb tagada võrdsed konkurentsitingimused, mis toetuvad vastuvõtvas riigis kehtivate eeskirjade ja sotsiaalsete tingimuste järgimisele. Selle saavutamiseks tuleb kasutada asjakohaseid jõustamismehhanisme, millega tagatakse vastuvõtva riigi tingimuste järgimine.

| 1.18 | Komitee kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tugevdama poliitikat ja võtma konkreetseid meetmeid korruptsiooni ja kuritegelike organisatsioonide mõju vastu eelkõige suuri taristuprojekte käsitlevates riigihangetes, sest see loob ähvarduste ja vägivalla kaudu lubamatut ja kõlvatut konkurentsi ning õõnestab vabadust ja demokraatiat. |
| --- | --- |

1.18

Komitee kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tugevdama poliitikat ja võtma konkreetseid meetmeid korruptsiooni ja kuritegelike organisatsioonide mõju vastu eelkõige suuri taristuprojekte käsitlevates riigihangetes, sest see loob ähvarduste ja vägivalla kaudu lubamatut ja kõlvatut konkurentsi ning õõnestab vabadust ja demokraatiat.

| 1.19 | Komitee rõhutab, et liikmesriikidele antaks võimalus rakendada olemasolevaid ja kehtestada täiendavaid kontrollimeetmeid ja haldusformaalsusi, mida peetakse tõhusateks ja vajalikeks. See hõlmab kohustust tagada, et asjaomaseid kontrolle, järelevalvet ja jõustamismehhanisme, samuti ka tõhusaid ja sobivaid inspekteerimisi ka reaalselt tehakse, et tagada vastavust siseriiklikule õigusele ja töötajate lähetamist käsitlevale direktiivile. |
| --- | --- |

1.19

Komitee rõhutab, et liikmesriikidele antaks võimalus rakendada olemasolevaid ja kehtestada täiendavaid kontrollimeetmeid ja haldusformaalsusi, mida peetakse tõhusateks ja vajalikeks. See hõlmab kohustust tagada, et asjaomaseid kontrolle, järelevalvet ja jõustamismehhanisme, samuti ka tõhusaid ja sobivaid inspekteerimisi ka reaalselt tehakse, et tagada vastavust siseriiklikule õigusele ja töötajate lähetamist käsitlevale direktiivile.

| 1.20 | Võõrtöötajatel peab olema õigus minimaalsetele sotsiaalsetele tingimustele ja/või võrdsele kohtlemisele vastavalt vastuvõtva riigi tingimustele ja eeskirjadele. Asjakohased jõustamismehhanismid tuleb kehtestada ka võitluseks sotsiaalse dumpingu ja võõrtöötajate ebavõrdse kohtlemisega seaduse ees. |
| --- | --- |

1.20

Võõrtöötajatel peab olema õigus minimaalsetele sotsiaalsetele tingimustele ja/või võrdsele kohtlemisele vastavalt vastuvõtva riigi tingimustele ja eeskirjadele. Asjakohased jõustamismehhanismid tuleb kehtestada ka võitluseks sotsiaalse dumpingu ja võõrtöötajate ebavõrdse kohtlemisega seaduse ees.

| 1.21 | Vaja on suurendada teadus- ja arendustegevuse osa ehitussektoris, sest see aitab tõsta tootlikkust. Vaja on pidevat innovatsiooni ja tootlikkuse tõstmist soodustavat poliitikat, mis tugineb töötajate oskustele, arukatele uutele toodetele ja töökorraldusele ning kvaliteetsetele töökohtadele. Sellega seoses võib keskkonnatehnoloogia olla üks uue arengu mootoreid. |
| --- | --- |

1.21

Vaja on suurendada teadus- ja arendustegevuse osa ehitussektoris, sest see aitab tõsta tootlikkust. Vaja on pidevat innovatsiooni ja tootlikkuse tõstmist soodustavat poliitikat, mis tugineb töötajate oskustele, arukatele uutele toodetele ja töökorraldusele ning kvaliteetsetele töökohtadele. Sellega seoses võib keskkonnatehnoloogia olla üks uue arengu mootoreid.

| 1.22 | Komitee toetab õiglasi ja tasakaalustatud lepingutingimusi, mis peavad kehtima kõigis ELi liikmesriikides ja hõlmama ka ELi-väliseid ettevõtteid, mis tegutsevad ELi ehitusturul. Madalaima hinnaga pakkumuste asemel majanduslikult soodsaimate pakkumuste väljavalimine ning ebanormaalselt madala hinnaga pakkumuste järjepidev tagasilükkamine on tõhusa ja õiglase konkurentsi olulised sambad. |
| --- | --- |

1.22

Komitee toetab õiglasi ja tasakaalustatud lepingutingimusi, mis peavad kehtima kõigis ELi liikmesriikides ja hõlmama ka ELi-väliseid ettevõtteid, mis tegutsevad ELi ehitusturul. Madalaima hinnaga pakkumuste asemel majanduslikult soodsaimate pakkumuste väljavalimine ning ebanormaalselt madala hinnaga pakkumuste järjepidev tagasilükkamine on tõhusa ja õiglase konkurentsi olulised sambad.

| 1.23 | Selleks et ehitussektor saaks paremini säästvat arengut edendada, soovitab komitee vara hinnata ja selle maksumust arvutada terve olelusringi alusel. Vajadusel peavad need hinnangud põhinema Euroopa Standardikomitee (CEN) koostatud või vastuvõetud standarditel. |
| --- | --- |

1.23

Selleks et ehitussektor saaks paremini säästvat arengut edendada, soovitab komitee vara hinnata ja selle maksumust arvutada terve olelusringi alusel. Vajadusel peavad need hinnangud põhinema Euroopa Standardikomitee (CEN) koostatud või vastuvõetud standarditel.

| 1.24 | Komitee tervitab ELi ehitusalase kõrgetasemelise foorumi loomist ning soovib selles osaleda, et suurendada ehitussektori jaoks oluliste ELi poliitikameetmete sidusust. |
| --- | --- |

1.24

Komitee tervitab ELi ehitusalase kõrgetasemelise foorumi loomist ning soovib selles osaleda, et suurendada ehitussektori jaoks oluliste ELi poliitikameetmete sidusust.

2.   Taust

| 2.1 | ELi 27 liikmesriigi ehitussektorile avaldas suurt mõju 2008. aastal alanud finantskriis ning sellele järgnenud majanduslangus ehitustegevuses. Majanduskasvu taaskäivitamine on viibinud euroala riigivõlakriisi tekkimise ning paljudes liikmesriikides võetud kokkuhoiumeetmete tõttu. |
| --- | --- |

2.1

ELi 27 liikmesriigi ehitussektorile avaldas suurt mõju 2008. aastal alanud finantskriis ning sellele järgnenud majanduslangus ehitustegevuses. Majanduskasvu taaskäivitamine on viibinud euroala riigivõlakriisi tekkimise ning paljudes liikmesriikides võetud kokkuhoiumeetmete tõttu.

| 2.2 | Siiski saavutati 2011. aastal ehitussektoris 1 208 miljardi euro suurune käive, mis moodustab 9,6 % ELi 27 liikmesriigi SKPst ja 51,5 % kapitali kogumahutusest põhivarasse (3). |
| --- | --- |

2.2

Siiski saavutati 2011. aastal ehitussektoris 1 208 miljardi euro suurune käive, mis moodustab 9,6 % ELi 27 liikmesriigi SKPst ja 51,5 % kapitali kogumahutusest põhivarasse (3).

| 2.3 | Ehitussektoris tegutseb 3,1 miljonit ettevõtet, millest 95 % on VKEd, kus on alla 20 töötaja, ning 93 %-l ettevõtetest on vähem 10 töötajat. |
| --- | --- |

2.3

Ehitussektoris tegutseb 3,1 miljonit ettevõtet, millest 95 % on VKEd, kus on alla 20 töötaja, ning 93 %-l ettevõtetest on vähem 10 töötajat.

| 2.4 | Ehitustööstus on Euroopa suurim tööstuslik tööandja: 2011. aastal oli selles töötajaid 14,6 miljonit, mis moodustab 7 % kogu- ja 30,7 % tööstustööhõivest. 2008. aastast alates on tööhõive pidevalt vähenenud. |
| --- | --- |

2.4

Ehitustööstus on Euroopa suurim tööstuslik tööandja: 2011. aastal oli selles töötajaid 14,6 miljonit, mis moodustab 7 % kogu- ja 30,7 % tööstustööhõivest. 2008. aastast alates on tööhõive pidevalt vähenenud.

| 2.5 | Arvestades mitmekordistavat mõju (üks ehitussektoris töötav inimene annab tööd veel kahele mõnes muus sektoris töötavale inimesele), on ELis 43,8 miljonit töötajat, kes sõltuvad otseselt või kaudselt ehitussektorist. |
| --- | --- |

2.5

Arvestades mitmekordistavat mõju (üks ehitussektoris töötav inimene annab tööd veel kahele mõnes muus sektoris töötavale inimesele), on ELis 43,8 miljonit töötajat, kes sõltuvad otseselt või kaudselt ehitussektorist.

| 2.6 | Mitmes liikmesriigis on ehitussektorit mõjutanud samasugused majandustegurid, mis on põhimõtteliselt järgmised:






  — | laenuturu kriisi kestev mõju, mis on piiranud laenamist; |
| --- | --- | --- |

2.6

Mitmes liikmesriigis on ehitussektorit mõjutanud samasugused majandustegurid, mis on põhimõtteliselt järgmised:

—

laenuturu kriisi kestev mõju, mis on piiranud laenamist;

| — | majanduse elavdamise järelejäänud meetmete tühistamine; |
| --- | --- |

—

majanduse elavdamise järelejäänud meetmete tühistamine;

| — | riigivõlakriisi algus 2010. aasta suvel; |
| --- | --- |

—

riigivõlakriisi algus 2010. aasta suvel;

| — | sellele järgnenud kokkuhoiumeetmete võtmine kogu Euroopas. |
| --- | --- |

—

sellele järgnenud kokkuhoiumeetmete võtmine kogu Euroopas.

| 2.7 | Riikide jõupingutusi on õõnestanud eelarve- ja maksusüsteemi konsolideerimise meetmed ning investeeringute ulatuslik kärpimine riigivõlakriisi lahendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

2.7

Riikide jõupingutusi on õõnestanud eelarve- ja maksusüsteemi konsolideerimise meetmed ning investeeringute ulatuslik kärpimine riigivõlakriisi lahendamise eesmärgil.

| 2.8 | See olukord on veelgi nõrgestanud ettevõtjate ja tarbijate niigi habrast usaldust. |
| --- | --- |

2.8

See olukord on veelgi nõrgestanud ettevõtjate ja tarbijate niigi habrast usaldust.

| 2.9 | Ehitussektori kogutoodang kahaneb 2012. aastal hinnanguliselt enam kui 2 % kõigis ehitussektori segmentides toimuva vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

2.9

Ehitussektori kogutoodang kahaneb 2012. aastal hinnanguliselt enam kui 2 % kõigis ehitussektori segmentides toimuva vähenemise tõttu.

| 2.10 | Maailmapanga analüüsis lisati ehitussektor nende sektorite hulka, kus korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus ilmneb järgmistes valdkondades:






  — | projektide määramine poliitilise huvi, mitte pakkumuse alusel; |
| --- | --- | --- |

2.10

Maailmapanga analüüsis lisati ehitussektor nende sektorite hulka, kus korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus ilmneb järgmistes valdkondades:

—

projektide määramine poliitilise huvi, mitte pakkumuse alusel;

| — | ehitiste sertifitseerimismenetlustes kasutatavad akrediteerimise viisid. |
| --- | --- |

—

ehitiste sertifitseerimismenetlustes kasutatavad akrediteerimise viisid.

ELi liikmesriigid tuvastavad korruptsiooni ilminguid järgmistes valdkondades:

| — | finantskorralduse tavad ning viivitused ehitusettevõtete töö eest tasumisel; |
| --- | --- |

—

finantskorralduse tavad ning viivitused ehitusettevõtete töö eest tasumisel;

| — | tehniliste, halduslike või õiguslike tõkete säilitamine, mis moonutab pakkumismenetlust. |
| --- | --- |

—

tehniliste, halduslike või õiguslike tõkete säilitamine, mis moonutab pakkumismenetlust.

3.   Komisjoni ettepanek

| 3.1 | Kavandatud strateegia eesmärgid on järgmised:






  — | tegeleda ehitussektori peamiste probleemidega kuni 2020. aastani seoses investeerimise, inimkapitali, energia- ja keskkonnanõuete, reguleerimise ja turulepääsuga; |
| --- | --- | --- |

3.1

Kavandatud strateegia eesmärgid on järgmised:

—

tegeleda ehitussektori peamiste probleemidega kuni 2020. aastani seoses investeerimise, inimkapitali, energia- ja keskkonnanõuete, reguleerimise ja turulepääsuga;

| — | esitada tegevuskava nende probleemide lahendamiseks lühikeses ja pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

—

esitada tegevuskava nende probleemide lahendamiseks lühikeses ja pikaajalises perspektiivis.

| 3.2 | Kõnealuse ettepaneku kohaldamisala on järgmine:






  — | nõudluse stimuleerimine jätkusuutliku hoonestatud keskkonna järele, eelkõige hoonete renoveerimise osas; |
| --- | --- | --- |

3.2

Kõnealuse ettepaneku kohaldamisala on järgmine:

—

nõudluse stimuleerimine jätkusuutliku hoonestatud keskkonna järele, eelkõige hoonete renoveerimise osas;

| — | tarne- ja väärtusahela ning ehitustoodete ja -teenuste siseturu toimimise parandamine; |
| --- | --- |

—

tarne- ja väärtusahela ning ehitustoodete ja -teenuste siseturu toimimise parandamine;

| — | ELi ehitusettevõtete turuväljavaadete laiendamine rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

ELi ehitusettevõtete turuväljavaadete laiendamine rahvusvahelisel tasandil.

| 3.3 | Kavandatud tegevuskavas keskendutakse järgmisele viiele eesmärgile:






  3.3.1 | edendada investeerimist soodustavaid tingimusi; |
| --- | --- | --- |

3.3

Kavandatud tegevuskavas keskendutakse järgmisele viiele eesmärgile:

3.3.1

edendada investeerimist soodustavaid tingimusi;

| 3.3.2 | parandada olukorda inimkapitali osas; |
| --- | --- |

3.3.2

parandada olukorda inimkapitali osas;

| 3.3.3 | parandada ressursitõhusust, keskkonnasäästlikkust ja ärivõimalusi; |
| --- | --- |

3.3.3

parandada ressursitõhusust, keskkonnasäästlikkust ja ärivõimalusi;

| 3.3.4 | parandada ehitussektori siseturuvõimalusi; |
| --- | --- |

3.3.4

parandada ehitussektori siseturuvõimalusi;

| 3.3.5 | tugevdada ELi ehitusettevõtete positsiooni globaalses konkurentsis. |
| --- | --- |

3.3.5

tugevdada ELi ehitusettevõtete positsiooni globaalses konkurentsis.

| 3.4 | Juhtimise osas tehakse ettepanek luua kõrgetasemeline kolmepoolne strateegiline foorum (komisjon, liikmesriigid, sektori esindajad), mis jälgiks strateegia rakendamise edusamme. |
| --- | --- |

3.4

Juhtimise osas tehakse ettepanek luua kõrgetasemeline kolmepoolne strateegiline foorum (komisjon, liikmesriigid, sektori esindajad), mis jälgiks strateegia rakendamise edusamme.

4.   Ehitussektori praegune olukord – SWOT-analüüs

4.1   Tugevad küljed

| 4.1.1 | Kliimamuutuste tagajärgede leevendamine ja nendega kohanemine ning inimeste ökoloogilise jalajälje vähendamine
  Ehitustegevus on kohaliku tasandi äritegevus ja see on väga töömahukas. Tootmist ei saa seega üle viia kolmandatesse riikidesse, mistõttu on tagatud töökohtade säilimine Euroopa Liidus.
  ELi 27 liikmesriigis on endiselt 43,8 miljonit töötajat, kes sõltuvad otseselt või kaudselt ehitussektorist.
  Ehituses tegutsevate mikroettevõtete ja VKEde suur arv tähendab, et ehitussektor on sügavalt juurdunud kohalikes kogukondades, peegeldades kohalike traditsioonide ja kultuuride mitmekesisust.
  Paljudes liikmesriikides etendab ehitussektor koos kutseõppeasutustega keskset rolli noortele töötajatele praktikakohtade pakkujana, tagades seeläbi sotsiaalse liikuvuse. |
| --- | --- |

4.1.1

Kliimamuutuste tagajärgede leevendamine ja nendega kohanemine ning inimeste ökoloogilise jalajälje vähendamine

Ehitustegevus on kohaliku tasandi äritegevus ja see on väga töömahukas. Tootmist ei saa seega üle viia kolmandatesse riikidesse, mistõttu on tagatud töökohtade säilimine Euroopa Liidus.

ELi 27 liikmesriigis on endiselt 43,8 miljonit töötajat, kes sõltuvad otseselt või kaudselt ehitussektorist.

Ehituses tegutsevate mikroettevõtete ja VKEde suur arv tähendab, et ehitussektor on sügavalt juurdunud kohalikes kogukondades, peegeldades kohalike traditsioonide ja kultuuride mitmekesisust.

Paljudes liikmesriikides etendab ehitussektor koos kutseõppeasutustega keskset rolli noortele töötajatele praktikakohtade pakkujana, tagades seeläbi sotsiaalse liikuvuse.

4.2   Nõrgad küljed

| 4.2.1 | Paljudes riikides kannatab ehitussektor eeskirjade tõttu, mis raskendavad ettevõtete vahelisi koostöömehhanisme (nt vastutust puudutavad eeskirjad), selle väärtusahel on keeruline ning kergelt tekivad konfliktid ja ebatõhusus. See takistab konkurentsivõime tõstmist. |
| --- | --- |

4.2.1

Paljudes riikides kannatab ehitussektor eeskirjade tõttu, mis raskendavad ettevõtete vahelisi koostöömehhanisme (nt vastutust puudutavad eeskirjad), selle väärtusahel on keeruline ning kergelt tekivad konfliktid ja ebatõhusus. See takistab konkurentsivõime tõstmist.

| 4.2.2 | Hoolimata sellistest hiljutistest edusammudest nagu manifest „Heaolu ülesehitamine Euroopa tuleviku nimel” (Building Prosperity for the Future of Europe), mille algselt avaldas 2010. aasta novembris avaldas mitteametlik Euroopa ehitusfoorum (European Construction Forum) ja mis 2013. aasta 28. jaanuaril avaldati taas komisjoni teatise vastuseks, hõlmab ehitussektor nii palju erinevaid sidusrühmi, et on raske eri arvamusi kooskõlastada ja riiklikul või Euroopa tasandil ühel häälel kõnelda. |
| --- | --- |

4.2.2

Hoolimata sellistest hiljutistest edusammudest nagu manifest „Heaolu ülesehitamine Euroopa tuleviku nimel” (Building Prosperity for the Future of Europe), mille algselt avaldas 2010. aasta novembris avaldas mitteametlik Euroopa ehitusfoorum (European Construction Forum) ja mis 2013. aasta 28. jaanuaril avaldati taas komisjoni teatise vastuseks, hõlmab ehitussektor nii palju erinevaid sidusrühmi, et on raske eri arvamusi kooskõlastada ja riiklikul või Euroopa tasandil ühel häälel kõnelda.

| 4.2.3 | Mõnel juhul on ehitussektor aldis spekulatiivsetele kinnisvarabuumidele, nagu toimus mitmes liikmesriigis 21. sajandi esimesel kümnendil. Neid õhutab kinnisvaraarenduseks madala intressiga laenude pakkumine. |
| --- | --- |

4.2.3

Mõnel juhul on ehitussektor aldis spekulatiivsetele kinnisvarabuumidele, nagu toimus mitmes liikmesriigis 21. sajandi esimesel kümnendil. Neid õhutab kinnisvaraarenduseks madala intressiga laenude pakkumine.

| 4.2.4 | Poliitikameetmed, mille eesmärk on edendada konkreetseid ehitusviise – nagu maksusoodustused energiatõhusaks renoveerimiseks ja moderniseerimiseks või soodustariifid taastuvenergia mikroettevõtete toetamiseks –, on sageli ettearvamatud ja lühiajalised ning need tühistatakse enne tegelike tulemuste avaldumist. |
| --- | --- |

4.2.4

Poliitikameetmed, mille eesmärk on edendada konkreetseid ehitusviise – nagu maksusoodustused energiatõhusaks renoveerimiseks ja moderniseerimiseks või soodustariifid taastuvenergia mikroettevõtete toetamiseks –, on sageli ettearvamatud ja lühiajalised ning need tühistatakse enne tegelike tulemuste avaldumist.

| 4.2.5 | Riigihangetes lähtutakse tavaliselt madalaimast hinnast. See surve pakkumuse hinda alandada takistab ettevõtetel innovaatilisi töömeetodeid kasutamast ning uutesse ja innovaatilistesse materjalidesse investeerimast. Lisaks ei lubata riigihangetes tavaliselt esitada pakkumuste eri variante. Variantide pakkumise võimaluse puudumine koos piiravate kindlustusskeemidega on veel üks takistus aktiivsema uuendustegevuse ees. |
| --- | --- |

4.2.5

Riigihangetes lähtutakse tavaliselt madalaimast hinnast. See surve pakkumuse hinda alandada takistab ettevõtetel innovaatilisi töömeetodeid kasutamast ning uutesse ja innovaatilistesse materjalidesse investeerimast. Lisaks ei lubata riigihangetes tavaliselt esitada pakkumuste eri variante. Variantide pakkumise võimaluse puudumine koos piiravate kindlustusskeemidega on veel üks takistus aktiivsema uuendustegevuse ees.

| 4.2.6 | Võrreldes teiste tööstusaladega investeeritakse ehitussektoris teadus- ja arendustegevusse vähe. See tuleneb ehitussektori killustatusest, ehitustööde rangelt reguleeritud ja ettekirjutusi täis olemusest ning ehitustegevuse traditsiooniliselt väikesest kasumimarginaalist. Siiski võtab komitee teadmiseks avaliku ja erasektori energiatõhususpartnerluse (EeB), mis ühendab teadus- ja arendustegevusele suunatud ELi toetused erasektori poolse kaasrahastamisega. |
| --- | --- |

4.2.6

Võrreldes teiste tööstusaladega investeeritakse ehitussektoris teadus- ja arendustegevusse vähe. See tuleneb ehitussektori killustatusest, ehitustööde rangelt reguleeritud ja ettekirjutusi täis olemusest ning ehitustegevuse traditsiooniliselt väikesest kasumimarginaalist. Siiski võtab komitee teadmiseks avaliku ja erasektori energiatõhususpartnerluse (EeB), mis ühendab teadus- ja arendustegevusele suunatud ELi toetused erasektori poolse kaasrahastamisega.

| 4.2.7 | Viimastel aastatel tehtud suurtest edusammudest hoolimata kannatab ehitussektor endiselt maineprobleemi all ning endiselt on ehitussektoris esmatähtis parandada tervise ja ohutusega seotud tulemusi. Üldisemalt ja majanduslangusest hoolimata ei suuda ehitussektor endiselt meelitada ülikoolidest ehitusvaldkonda piisaval arvul kvalifitseeritud insenere. Demograafiliste muutuste tõttu süveneb see probleem veelgi. Ehitussektor peab ise selle maineprobleemiga tegelema ning suutma meelitada oma ridadesse noori kvalifitseeritud töötajaid. |
| --- | --- |

4.2.7

Viimastel aastatel tehtud suurtest edusammudest hoolimata kannatab ehitussektor endiselt maineprobleemi all ning endiselt on ehitussektoris esmatähtis parandada tervise ja ohutusega seotud tulemusi. Üldisemalt ja majanduslangusest hoolimata ei suuda ehitussektor endiselt meelitada ülikoolidest ehitusvaldkonda piisaval arvul kvalifitseeritud insenere. Demograafiliste muutuste tõttu süveneb see probleem veelgi. Ehitussektor peab ise selle maineprobleemiga tegelema ning suutma meelitada oma ridadesse noori kvalifitseeritud töötajaid.

4.3   Võimalused

| 4.3.1 | Hoonete energiatõhusus annab ehitussektorile tohutu võimaluse intensiivistada tegevust olemasolevate tehnoloogiate abil. Siiski peavad riigivalitsused seda võimalust tunnistama ning andma vajalikku rahalist toetust ja maksusoodustusi. |
| --- | --- |

4.3.1

Hoonete energiatõhusus annab ehitussektorile tohutu võimaluse intensiivistada tegevust olemasolevate tehnoloogiate abil. Siiski peavad riigivalitsused seda võimalust tunnistama ning andma vajalikku rahalist toetust ja maksusoodustusi.

| 4.3.2 | Liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid kooskõlastama ulatuslikke investeerimisprogramme, mille abil investeerida olulistesse taristutesse ja hoonetesse suuremas summas kui Euroopa ühendamise rahastu raames on järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud. |
| --- | --- |

4.3.2

Liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid kooskõlastama ulatuslikke investeerimisprogramme, mille abil investeerida olulistesse taristutesse ja hoonetesse suuremas summas kui Euroopa ühendamise rahastu raames on järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud.

| 4.3.3 | Keskpikas ja pikas perspektiivis saab ehitussektor kaasa aidata jätkusuutlikule, vähese CO2-heitega majandusele, kus on kehtestatud vajalikud õiguslikud ja rahalised stiimulid. |
| --- | --- |

4.3.3

Keskpikas ja pikas perspektiivis saab ehitussektor kaasa aidata jätkusuutlikule, vähese CO2-heitega majandusele, kus on kehtestatud vajalikud õiguslikud ja rahalised stiimulid.

| 4.3.4 | Ehitussektor on tulevikus kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise väljakutsetele vastamisel eesliinil. |
| --- | --- |

4.3.4

Ehitussektor on tulevikus kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise väljakutsetele vastamisel eesliinil.

| 4.3.5 | Uute IT-põhiste tehnoloogiate, nagu ehitusteabe modelleerimise (BIM) väljatöötamine aitab edendada ehitussektoris innovatsiooni ja suurendada tõhusust. |
| --- | --- |

4.3.5

Uute IT-põhiste tehnoloogiate, nagu ehitusteabe modelleerimise (BIM) väljatöötamine aitab edendada ehitussektoris innovatsiooni ja suurendada tõhusust.

4.4   Ohud

| 4.4.1 | Peamine ehitussektorit ähvardav oht on avaliku ja erasektori investeeringute puudumine, mis on juba põhjustanud elujõuliste ettevõtete pankrotti ja tööhõive suurt langust alates 2008. aastast. Ehitussektoris pikka aega kestev majanduslangus põhjustab arhitektide, projekteerijate, inseneride ja oskustöötajate lõplikku kadu. |
| --- | --- |

4.4.1

Peamine ehitussektorit ähvardav oht on avaliku ja erasektori investeeringute puudumine, mis on juba põhjustanud elujõuliste ettevõtete pankrotti ja tööhõive suurt langust alates 2008. aastast. Ehitussektoris pikka aega kestev majanduslangus põhjustab arhitektide, projekteerijate, inseneride ja oskustöötajate lõplikku kadu.

| 4.4.2 | Veel üks ehitussektorit ähvardav, eelöelduga seotud oht on tööjõu vananemine ja selliste noorte oskustöötajate puudumine, kes võiksid asemele tulla. Saksamaal oli 2011. aastal 44 % töötajatest üle 45 aasta vana. |
| --- | --- |

4.4.2

Veel üks ehitussektorit ähvardav, eelöelduga seotud oht on tööjõu vananemine ja selliste noorte oskustöötajate puudumine, kes võiksid asemele tulla. Saksamaal oli 2011. aastal 44 % töötajatest üle 45 aasta vana.

| 4.4.3 | Veel üks oht on kolmandate riikide alltöövõtjate saabumine ELi riigihanketurule. Need sageli riigi omandis olevad ettevõtted on kasutanud oma koduriigi eraldatud rahalisi vahendeid, et pakkuda õiglast konkurentsi kahjustades madalamat hinda, nagu 2009. aastal Poolas A2 kiirtee puhul, kuhu sekkus Hiina riigi omandis olev ettevõte. Selline ebaõiglane konkurents kahjustab ehituskvaliteeti ning ohustab kohalike ehitustöötajate palka. |
| --- | --- |

4.4.3

Veel üks oht on kolmandate riikide alltöövõtjate saabumine ELi riigihanketurule. Need sageli riigi omandis olevad ettevõtted on kasutanud oma koduriigi eraldatud rahalisi vahendeid, et pakkuda õiglast konkurentsi kahjustades madalamat hinda, nagu 2009. aastal Poolas A2 kiirtee puhul, kuhu sekkus Hiina riigi omandis olev ettevõte. Selline ebaõiglane konkurents kahjustab ehituskvaliteeti ning ohustab kohalike ehitustöötajate palka.

| 4.4.4 | Ametiasutuste avaldatav surve riigihankes raha säästa toob sageli kaasa ebanormaalselt madala maksumusega pakkumusi. Sellised pakkumused vähendavad hoonestatud keskkonna kvaliteeti, ohustavad töötajate sotsiaalset heaolu ning suurendavad pikas perspektiivis kulusid. |
| --- | --- |

4.4.4

Ametiasutuste avaldatav surve riigihankes raha säästa toob sageli kaasa ebanormaalselt madala maksumusega pakkumusi. Sellised pakkumused vähendavad hoonestatud keskkonna kvaliteeti, ohustavad töötajate sotsiaalset heaolu ning suurendavad pikas perspektiivis kulusid.

| 4.4.5 | Ehitussektor on juba väga rangelt reguleeritud ja seda headel põhjustel, kuid ehitussektorit käsitlevatel ELi tasandil vastu võetud õigusaktidel võivad kooskõlastamata jätmisel olla halvad tagajärjed. |
| --- | --- |

4.4.5

Ehitussektor on juba väga rangelt reguleeritud ja seda headel põhjustel, kuid ehitussektorit käsitlevatel ELi tasandil vastu võetud õigusaktidel võivad kooskõlastamata jätmisel olla halvad tagajärjed.

| 4.4.6 | ELi ehitussektori üks peamisi omadusi on tööhõive suur liikuvus. Teistest riikidest pärit töötajate ja eelkõige füüsilisest isikust ettevõtjate kasutamine ja töötajate ajutine lähetamine ei tohiks toimuda sotsiaalse dumpinguna, mille eesmärk on vältida sotsiaalkindlustusmaksete maksmist ja hoida kõrvale vastuvõtvas riigis kehtivatest sotsiaalsetest kohustustest. |
| --- | --- |

4.4.6

ELi ehitussektori üks peamisi omadusi on tööhõive suur liikuvus. Teistest riikidest pärit töötajate ja eelkõige füüsilisest isikust ettevõtjate kasutamine ja töötajate ajutine lähetamine ei tohiks toimuda sotsiaalse dumpinguna, mille eesmärk on vältida sotsiaalkindlustusmaksete maksmist ja hoida kõrvale vastuvõtvas riigis kehtivatest sotsiaalsetest kohustustest.

| 4.4.7 | Ehitusmaterjalide tööstuse jaoks on suur probleem edaspidine juurdepääs toorainele ning samuti ressursitõhusus. |
| --- | --- |

4.4.7

Ehitusmaterjalide tööstuse jaoks on suur probleem edaspidine juurdepääs toorainele ning samuti ressursitõhusus.

5.   Organiseeritud kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite seisukohad

| 5.1 | Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni 19. detsembril 2012 korraldatud arutelul kõlanud seisukohtades rõhutati järgmisi põhiaspekte.






  5.1.1 | Komisjoni teatise avaldamine on õigeaegne ning see hõlmab paljusid ehitustööstuse poolt oodatud elemente. |
| --- | --- | --- |

5.1

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni 19. detsembril 2012 korraldatud arutelul kõlanud seisukohtades rõhutati järgmisi põhiaspekte.

5.1.1

Komisjoni teatise avaldamine on õigeaegne ning see hõlmab paljusid ehitustööstuse poolt oodatud elemente.

| 5.1.2 | Kavandatud strateegia ei hõlma kliimamuutuste tõttu tööstusele avalduva mõjuga toimetuleku meetmeid. |
| --- | --- |

5.1.2

Kavandatud strateegia ei hõlma kliimamuutuste tõttu tööstusele avalduva mõjuga toimetuleku meetmeid.

| 5.1.3 | Projekti rahastamine ja suundumus maksete viibimissuundumus on jätkuvalt olulised teemad ehitustööstuse valdkonnas. |
| --- | --- |

5.1.3

Projekti rahastamine ja suundumus maksete viibimissuundumus on jätkuvalt olulised teemad ehitustööstuse valdkonnas.

| 5.1.4 | Ehitussektori töötajate keskmine vanus tõuseb kiiresti, mistõttu oleks vaja meelitada sektorisse noori oskustöötajaid. |
| --- | --- |

5.1.4

Ehitussektori töötajate keskmine vanus tõuseb kiiresti, mistõttu oleks vaja meelitada sektorisse noori oskustöötajaid.

| 5.1.5 | Vaja on täiustatud lähenemisviisi, et kõrvaldada peamised ohud ja nõrgad kohad ning tagada strateegia „Euroopa 2020” ja üleeuroopalise võrgu eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

5.1.5

Vaja on täiustatud lähenemisviisi, et kõrvaldada peamised ohud ja nõrgad kohad ning tagada strateegia „Euroopa 2020” ja üleeuroopalise võrgu eesmärkide saavutamine.

| 5.1.6 | Ilma kvaliteetse projekteerimise ja teostuseta ei saavuta me säästvat ehitust ega ehitussektori jätkusuutlikku konkurentsivõimet. Kvaliteetset projekteerimist ja teostust ei ole võimalik saavutada hankemenetlustega, mis põhinevad madalaima hinna kriteeriumil, ignoreerides pikaajalisi kulusid. |
| --- | --- |

5.1.6

Ilma kvaliteetse projekteerimise ja teostuseta ei saavuta me säästvat ehitust ega ehitussektori jätkusuutlikku konkurentsivõimet. Kvaliteetset projekteerimist ja teostust ei ole võimalik saavutada hankemenetlustega, mis põhinevad madalaima hinna kriteeriumil, ignoreerides pikaajalisi kulusid.

| 5.1.7 | Ehitusteenuste riigihanked, milles tavaliselt lähtutakse madalaimast hinnast, takistavad ettevõtetel innovaatilisi töömeetodeid kasutamast ning uutesse ja innovaatilistesse materjalidesse investeerimast. Lisaks takistavad innovatsiooni ka kindlustusskeemid, mis on ebasoodsad ettevõtetele, kes soovivad varieerida oma tootmismenetlusi või kasutada innovaatilisi materjale. |
| --- | --- |

5.1.7

Ehitusteenuste riigihanked, milles tavaliselt lähtutakse madalaimast hinnast, takistavad ettevõtetel innovaatilisi töömeetodeid kasutamast ning uutesse ja innovaatilistesse materjalidesse investeerimast. Lisaks takistavad innovatsiooni ka kindlustusskeemid, mis on ebasoodsad ettevõtetele, kes soovivad varieerida oma tootmismenetlusi või kasutada innovaatilisi materjale.

| 5.1.8 | OECD- ja BRICS-riikide ettevõtete konkurentsitingimised on ebavõrdsed, mis nõuab spetsiifilisi lahendusi. |
| --- | --- |

5.1.8

OECD- ja BRICS-riikide ettevõtete konkurentsitingimised on ebavõrdsed, mis nõuab spetsiifilisi lahendusi.

| 5.1.9 | Taas kord tuleks taskukohase hinnaga elamispinna puhul kaaluda võimaliku stiimulina käibemaksu vähendamist. |
| --- | --- |

5.1.9

Taas kord tuleks taskukohase hinnaga elamispinna puhul kaaluda võimaliku stiimulina käibemaksu vähendamist.

| 5.1.10 | Ehitussektori sotsiaalpartnerlust, millest on tekkinud mitmeid sotsiaalpartnerite hallatavad valitsusvälised organisatsioonid, tuleks liikmesriikides samuti edasi arendada ja täiustada koos sotsiaaldialoogiga, et tulla toime kõnealuse sektori väga spetsiifiliste väljakutsetega (tervis ja ohutus, koolitus, puhkusetasud jne). |
| --- | --- |

5.1.10

Ehitussektori sotsiaalpartnerlust, millest on tekkinud mitmeid sotsiaalpartnerite hallatavad valitsusvälised organisatsioonid, tuleks liikmesriikides samuti edasi arendada ja täiustada koos sotsiaaldialoogiga, et tulla toime kõnealuse sektori väga spetsiifiliste väljakutsetega (tervis ja ohutus, koolitus, puhkusetasud jne).

| 5.1.11 | Eetikakoodeks on samuti vajalik ja asjakohane, et vähendada korruptsiooni mõju. |
| --- | --- |

5.1.11

Eetikakoodeks on samuti vajalik ja asjakohane, et vähendada korruptsiooni mõju.

| 5.1.12 | On vaja paremat teabevahetust investeerimispoliitika osas, et parandada ettevõtete strateegiaid, mis on hetkel peaasjalikult suunatud lühiajalisele ellujäämisele. |
| --- | --- |

5.1.12

On vaja paremat teabevahetust investeerimispoliitika osas, et parandada ettevõtete strateegiaid, mis on hetkel peaasjalikult suunatud lühiajalisele ellujäämisele.

| 5.1.13 | Komisjoni loodud kõrgetasemeline ehitusfoorum, mis alustab tööd 2013. aasta jaanuaris, on väga vajalik ja komitee peaks selles osalema. |
| --- | --- |

5.1.13

Komisjoni loodud kõrgetasemeline ehitusfoorum, mis alustab tööd 2013. aasta jaanuaris, on väga vajalik ja komitee peaks selles osalema.

6.   Üldised märkused

| 6.1 | Ehitussektori arengu tulevikuprognoosi iseloomustavad järgmised elemendid:






  — | ehitiste energiatõhusus, tootmissektori ressursitõhusus ning hoonete ja infrastruktuuride ehitamise tarbeks toodete kasutamine ja transportimine; |
| --- | --- | --- |

6.1

Ehitussektori arengu tulevikuprognoosi iseloomustavad järgmised elemendid:

—

ehitiste energiatõhusus, tootmissektori ressursitõhusus ning hoonete ja infrastruktuuride ehitamise tarbeks toodete kasutamine ja transportimine;

| — | vähese CO2-heitega majandus, mis avaldab ülisuurt mõju ehitussektorile; |
| --- | --- |

—

vähese CO2-heitega majandus, mis avaldab ülisuurt mõju ehitussektorile;

| — | ülemaailmsed väljakutsed ehk






  — | globaliseerunud tasakaalustamata konkurents; |
| --- | --- | --- |

—

ülemaailmsed väljakutsed ehk

—

globaliseerunud tasakaalustamata konkurents;

| — | energiatõhusus; |
| --- | --- |

—

energiatõhusus;

| — | säästev ehitus; |
| --- | --- |

—

säästev ehitus;

| — | vastupanuvõime katastroofidele; |
| --- | --- |

—

vastupanuvõime katastroofidele;

| — | sisekliima; |
| --- | --- |

—

sisekliima;

| — | hoonete ja materjalide taaskasutamine, ringlussevõtt ja korduskasutamine; |
| --- | --- |

—

hoonete ja materjalide taaskasutamine, ringlussevõtt ja korduskasutamine;

| — | tulevase tarbija nõudmistele kohandatud projekteerimine; |
| --- | --- |

—

tulevase tarbija nõudmistele kohandatud projekteerimine;

| — | tööjõu vananemine; |
| --- | --- |

—

tööjõu vananemine;

| — | riigihankemenetlused; |
| --- | --- |

—

riigihankemenetlused;

| — | avaliku ja erasektori partnerlused; |
| --- | --- |

—

avaliku ja erasektori partnerlused;

| — | tervise ja ohutusega seotud spetsiifilised teemad; |
| --- | --- |

—

tervise ja ohutusega seotud spetsiifilised teemad;

| — | ärieetika. |
| --- | --- |

—

ärieetika.

| 6.2 | Ehitussektoris osalejad – ehitusettevõtted, planeerijad, arhitektid, projekteerijad, arendajad jt – peaksid orgaaniliselt koostööd tegema, st nad tuleks kaasata rahastamise, kindlustuse, riigihangete, turunduse ja hariduse teadmusvaldkondadesse. |
| --- | --- |

6.2

Ehitussektoris osalejad – ehitusettevõtted, planeerijad, arhitektid, projekteerijad, arendajad jt – peaksid orgaaniliselt koostööd tegema, st nad tuleks kaasata rahastamise, kindlustuse, riigihangete, turunduse ja hariduse teadmusvaldkondadesse.

| 6.3 | Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks võtavad ehitusettevõtted terve rea meetmeid ja viivad läbi struktuurireforme, nt:






  — | infrastruktuuri, ehituse ja montaažitööde hankemenetlusi moonutavate olemasolevate tehniliste, halduslike ja õiguslike tõkete kõrvaldamine, lihtsustades konkreetset regulatiivset raamistikku ning kehtestades konkreetse vastutuse asjaomastele osalejatele; |
| --- | --- | --- |

6.3

Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks võtavad ehitusettevõtted terve rea meetmeid ja viivad läbi struktuurireforme, nt:

—

infrastruktuuri, ehituse ja montaažitööde hankemenetlusi moonutavate olemasolevate tehniliste, halduslike ja õiguslike tõkete kõrvaldamine, lihtsustades konkreetset regulatiivset raamistikku ning kehtestades konkreetse vastutuse asjaomastele osalejatele;

| — | kehtivate, ELi rahastuid hõlmavate lepingute ja maksemehhanismide läbivaataminevaatamine, parandades dokumentide liikumist, suurendades järelevalve- ja kontrollüksuste vastutust ning kasutades tingdeponeerimiskontot iga projekti puhul; EL rahastatud projektide puhul – kui on tegemist ELi ja riikliku tasandi kaasrahastamisega – laekumata maksete ja teostamata tööde auditeerimine ning ühine ja vastastikune kontroll nii tulusaaja kui ehitusettevõtte osas. |
| --- | --- |

—

kehtivate, ELi rahastuid hõlmavate lepingute ja maksemehhanismide läbivaataminevaatamine, parandades dokumentide liikumist, suurendades järelevalve- ja kontrollüksuste vastutust ning kasutades tingdeponeerimiskontot iga projekti puhul; EL rahastatud projektide puhul – kui on tegemist ELi ja riikliku tasandi kaasrahastamisega – laekumata maksete ja teostamata tööde auditeerimine ning ühine ja vastastikune kontroll nii tulusaaja kui ehitusettevõtte osas.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, COM(2010) 2020, 3. märts 2010.

1

(2)  „Secteur, Strategic Study on the Construction Sector: Final Report: Strategies for the Construction Sector”, WS Atkins International (1993).

2

(3)  Euroopa ehitustööstuse ühenduse (FIEC) statistikaaruanne R54.

3

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi lennundusalane välispoliitika – tulevikuprobleemide lahendamine””

COM(2012) 556 final

2013/C 198/08

Raportöör: Thomas McDONOGH

19. detsembril 2012 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi lennundusalane välispoliitika – tulevikuprobleemide lahendamine””

COM(2012) 556 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 3. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17—18. aprillil 2013. aastal (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 165, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist lennundusalase välispoliitika kohta. Arvestades Euroopa üha kasvavat sõltuvust väliskaubandusest ja pidades silmas lennujaamade võtmerolli meie kontinendi ühendamisel ülejäänud maailmaga, toetab komitee täielikult ambitsioonikat tegevuskava lennunduse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist lennundusalase välispoliitika kohta. Arvestades Euroopa üha kasvavat sõltuvust väliskaubandusest ja pidades silmas lennujaamade võtmerolli meie kontinendi ühendamisel ülejäänud maailmaga, toetab komitee täielikult ambitsioonikat tegevuskava lennunduse valdkonnas.

| 1.2 | Eelkõige soovib komitee näha kiiret progressi laiendatud ühtse õhuruumi osas, mis hõlmab nii meie naaberriike Lähis-Idas ja Ida-Euroopas, Venemaad, Türgit kui ka Vahemerepiirkonda kuni Põhja-Aafrikani välja. See pakuks arenguvõimalusi teisestele ja piirkondlikele lennujaamadele nende turgude geograafilise läheduse ja asjaolu tõttu, et paljudel neist turgudest toimub märkimisväärne majanduskasv. |
| --- | --- |

1.2

Eelkõige soovib komitee näha kiiret progressi laiendatud ühtse õhuruumi osas, mis hõlmab nii meie naaberriike Lähis-Idas ja Ida-Euroopas, Venemaad, Türgit kui ka Vahemerepiirkonda kuni Põhja-Aafrikani välja. See pakuks arenguvõimalusi teisestele ja piirkondlikele lennujaamadele nende turgude geograafilise läheduse ja asjaolu tõttu, et paljudel neist turgudest toimub märkimisväärne majanduskasv.

| 1.3 | Komitee toetab väga ka ambitsioonikat liberaliseerimise kava BRIC- ja ASEAN-riikidega, mis annaks Euroopa lennuettevõtjatele võimalusi tihendada koostööd teiste lennuettevõtjatega ning suurendaks Euroopa lennujaamade kaudu toimuvat liiklust. |
| --- | --- |

1.3

Komitee toetab väga ka ambitsioonikat liberaliseerimise kava BRIC- ja ASEAN-riikidega, mis annaks Euroopa lennuettevõtjatele võimalusi tihendada koostööd teiste lennuettevõtjatega ning suurendaks Euroopa lennujaamade kaudu toimuvat liiklust.

| 1.4 | Komisjon viitab õigusega vajadusele luua lennundustööstuse jaoks võrdsed tingimused. Teatises nimetatakse õigesti muu hulgas lennundussektoris kohaldatavaid makse, ebakorrektset riigiabi, lennujaamade ja õhuruumi ülekoormatust, tarbijakaitsealast vastutust ja süsinikdioksiidiheite maksumust kui konkurentsi moonutavaid tegureid, millega tuleks tegeleda. |
| --- | --- |

1.4

Komisjon viitab õigusega vajadusele luua lennundustööstuse jaoks võrdsed tingimused. Teatises nimetatakse õigesti muu hulgas lennundussektoris kohaldatavaid makse, ebakorrektset riigiabi, lennujaamade ja õhuruumi ülekoormatust, tarbijakaitsealast vastutust ja süsinikdioksiidiheite maksumust kui konkurentsi moonutavaid tegureid, millega tuleks tegeleda.

| 1.5 | Komitee jagab komisjoni muret seoses vajadusega teha investeeringuid lennujaamade läbilaskevõimesse. Vaja on kiiresti tagada lennujaamade läbilaskevõime Euroopa Liidus, et mitte jääda konkurentsis alla teistele kasvava majandusega piirkondadele, ja vältida selliselt liikluse ümberpaiknemist naaberpiirkondadesse. |
| --- | --- |

1.5

Komitee jagab komisjoni muret seoses vajadusega teha investeeringuid lennujaamade läbilaskevõimesse. Vaja on kiiresti tagada lennujaamade läbilaskevõime Euroopa Liidus, et mitte jääda konkurentsis alla teistele kasvava majandusega piirkondadele, ja vältida selliselt liikluse ümberpaiknemist naaberpiirkondadesse.

2.   Sissejuhatus ja taust

| 2.1 | Komitee tervitab komisjoni teatist lennundusalase välispoliitika kohta. |
| --- | --- |

2.1

Komitee tervitab komisjoni teatist lennundusalase välispoliitika kohta.

| 2.2 | Komitee nõustub täiesti, et lennundus mängib Euroopa majanduses üliolulist rolli nii ELi kodanike kui ka tööstuse jaoks. Tagades 5,1 miljonit töökohta ja panustades 365 miljardit eurot ehk 2,4 % Euroopa SKPsse, aitab see olulisel määral kaasa majanduskasvule ja tööhõivele ELis. |
| --- | --- |

2.2

Komitee nõustub täiesti, et lennundus mängib Euroopa majanduses üliolulist rolli nii ELi kodanike kui ka tööstuse jaoks. Tagades 5,1 miljonit töökohta ja panustades 365 miljardit eurot ehk 2,4 % Euroopa SKPsse, aitab see olulisel määral kaasa majanduskasvule ja tööhõivele ELis.

| 2.3 | Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriikide jõupingutuste tulemusel on sõlmitud 1 000 kahepoolset lennunduslepingut 117 ELi mittekuuluva riigiga. Edu on saavutatud laiema ühise lennunduspiirkonna loomisel naaberriikidega, kusjuures lepingud on juba allkirjastatud Lääne-Balkani riikidega, Maroko, Jordaania, Gruusia ja Moldovaga. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriikide jõupingutuste tulemusel on sõlmitud 1 000 kahepoolset lennunduslepingut 117 ELi mittekuuluva riigiga. Edu on saavutatud laiema ühise lennunduspiirkonna loomisel naaberriikidega, kusjuures lepingud on juba allkirjastatud Lääne-Balkani riikidega, Maroko, Jordaania, Gruusia ja Moldovaga.

| 2.4 | Üleminek ELi liikmesriikide ja partnerriikide vahelistelt kahepoolsetelt suhetelt suhtevormile, mis hõlmab nii kahepoolseid suhteid kui ka suhteid ELi tasandil, on siiski mõnikord kaasa toonud arusaamatusi partnerriikide vahel ning ELi huvid ei ole alati kõige paremini määratletud ja kaitstud. |
| --- | --- |

2.4

Üleminek ELi liikmesriikide ja partnerriikide vahelistelt kahepoolsetelt suhetelt suhtevormile, mis hõlmab nii kahepoolseid suhteid kui ka suhteid ELi tasandil, on siiski mõnikord kaasa toonud arusaamatusi partnerriikide vahel ning ELi huvid ei ole alati kõige paremini määratletud ja kaitstud.

| 2.5 | Lisaks tähendab riiklik killustatus seda, et lennundussektor sõltub endiselt liialt suures osas riiklikest huvidest ning tugineb liigselt individuaalsetel läbirääkimisvolitustel põhinevatele ad hoc algatustele. Seepärast on keeruline luua tingimusi tõhusaks turule sisenemiseks ja kasvuks. Seoses turu liberaliseerimise kooskõlastamata kiirusega ELi liikmesriikide ja teatavate ELi mittekuuluvate riikide tasandil ning mõnede liikmesriikide ilmse kavatsusega jätkata kahepoolsete lennuliiklusõiguste andmist kolmandatele riikidele ilma samaväärset vastutasu saamata või arvestamata selle mõju ELi tasandil, on olukord niisugune, et kui me ei tegutse praegu, et luua kõikehõlmavam ja tulemuslikum ELi välispoliitika, siis mõne aasta möödudes võib olla liiga hilja. |
| --- | --- |

2.5

Lisaks tähendab riiklik killustatus seda, et lennundussektor sõltub endiselt liialt suures osas riiklikest huvidest ning tugineb liigselt individuaalsetel läbirääkimisvolitustel põhinevatele ad hoc algatustele. Seepärast on keeruline luua tingimusi tõhusaks turule sisenemiseks ja kasvuks. Seoses turu liberaliseerimise kooskõlastamata kiirusega ELi liikmesriikide ja teatavate ELi mittekuuluvate riikide tasandil ning mõnede liikmesriikide ilmse kavatsusega jätkata kahepoolsete lennuliiklusõiguste andmist kolmandatele riikidele ilma samaväärset vastutasu saamata või arvestamata selle mõju ELi tasandil, on olukord niisugune, et kui me ei tegutse praegu, et luua kõikehõlmavam ja tulemuslikum ELi välispoliitika, siis mõne aasta möödudes võib olla liiga hilja.

| 2.6 | Nõukogu on ka andnud komisjonile volitused pidada läbirääkimisi üldlepingute üle Austraalia ja Uus-Meremaaga. Läbirääkimised kõnealuste riikidega ei ole veel lõpule viidud. Euroopa lennundussektoris on hetkel kõigest kaks Austraaliat teenindavat Euroopa lennuettevõtjat – British Airways ja Virgin Atlantic. Varem tegutses seal palju rohkem Euroopa lennuettevõtjaid. |
| --- | --- |

2.6

Nõukogu on ka andnud komisjonile volitused pidada läbirääkimisi üldlepingute üle Austraalia ja Uus-Meremaaga. Läbirääkimised kõnealuste riikidega ei ole veel lõpule viidud. Euroopa lennundussektoris on hetkel kõigest kaks Austraaliat teenindavat Euroopa lennuettevõtjat – British Airways ja Virgin Atlantic. Varem tegutses seal palju rohkem Euroopa lennuettevõtjaid.

| 2.7 | Komitee tervitab nõukogu põhjalikke järeldusi komisjoni ettepaneku (1) kohta, ent on arvamusel, et liikmesriigid võiksid olla selgesõnalisemad mõnede ELi võtmeläbirääkimiste toetamisel, andes näiteks komisjonile tugeva mandaadi pingeliste lennundusalaste suhete „normaliseerimiseks” Venemaaga. |
| --- | --- |

2.7

Komitee tervitab nõukogu põhjalikke järeldusi komisjoni ettepaneku (1) kohta, ent on arvamusel, et liikmesriigid võiksid olla selgesõnalisemad mõnede ELi võtmeläbirääkimiste toetamisel, andes näiteks komisjonile tugeva mandaadi pingeliste lennundusalaste suhete „normaliseerimiseks” Venemaaga.

| 2.8 | Ladina-Ameerika on kiiresti kasvav turg ning LANi ja TAMi ühinemine kujutab endast tõsist kaubanduslikku ohtu Iberiale, Tapile ja teistele Ladina-Ameerikat teenindavatele Euroopa lennuettevõtjatele. Lepingu kiire sõlmimine Brasiiliaga ei kannata oodata. |
| --- | --- |

2.8

Ladina-Ameerika on kiiresti kasvav turg ning LANi ja TAMi ühinemine kujutab endast tõsist kaubanduslikku ohtu Iberiale, Tapile ja teistele Ladina-Ameerikat teenindavatele Euroopa lennuettevõtjatele. Lepingu kiire sõlmimine Brasiiliaga ei kannata oodata.

3.   Sõlmlennujaamade tähtsus

| 3.1 | Vaatamata odavlennufirmade kasvule, mis hakkasid teenindama mitte-sõlmlennujaamu, on Euroopa sõlmlennujaamad olulise tähtsusega ülemaailmses lennunduses ja välissuhetes, kuna lennunduslepingutes keskendutakse tihti just neile. |
| --- | --- |

3.1

Vaatamata odavlennufirmade kasvule, mis hakkasid teenindama mitte-sõlmlennujaamu, on Euroopa sõlmlennujaamad olulise tähtsusega ülemaailmses lennunduses ja välissuhetes, kuna lennunduslepingutes keskendutakse tihti just neile.

| 3.2 | Suurte sõlmlennujaamade kasv kohtades, nagu Abu Dhabi ja Dubai kujutab endast märkimisväärset konkurentsiohtu ELi ettevõtjate pikamaaliinidele. Näiteks hiljuti lennuettevõtjate Quantas ja Emirates vahel sõlmitud leping ohustab tõsiselt Euroopa lennundussektorit. |
| --- | --- |

3.2

Suurte sõlmlennujaamade kasv kohtades, nagu Abu Dhabi ja Dubai kujutab endast märkimisväärset konkurentsiohtu ELi ettevõtjate pikamaaliinidele. Näiteks hiljuti lennuettevõtjate Quantas ja Emirates vahel sõlmitud leping ohustab tõsiselt Euroopa lennundussektorit.

| 3.3 | Selleks et olla elujõuline, vajab sõlmlennujaam olulisel määral kohalikku nõudlust ja ka laiaulatuslikku ettevedamisteenuste võrgustikku, mistõttu kõige edukamad sõlmlennujaamad asuvad tavaliselt suurlinnades. Need on järjest rohkem ülekoormatud ega ole võimelised laienema peamiselt keskkonnaprobleemide tõttu. |
| --- | --- |

3.3

Selleks et olla elujõuline, vajab sõlmlennujaam olulisel määral kohalikku nõudlust ja ka laiaulatuslikku ettevedamisteenuste võrgustikku, mistõttu kõige edukamad sõlmlennujaamad asuvad tavaliselt suurlinnades. Need on järjest rohkem ülekoormatud ega ole võimelised laienema peamiselt keskkonnaprobleemide tõttu.

| 3.4 | Seoses vähese läbilaskevõimega piiravad mõned Euroopa lennujaamad juba ettevedamisteenuste arvu. Kui soovitakse säilitada Euroopa konkurentsivõimet, tuleb selle teemaga aktiivselt tegeleda. |
| --- | --- |

3.4

Seoses vähese läbilaskevõimega piiravad mõned Euroopa lennujaamad juba ettevedamisteenuste arvu. Kui soovitakse säilitada Euroopa konkurentsivõimet, tuleb selle teemaga aktiivselt tegeleda.

4.   Ausa ja avatud konkurentsi loomine

| 4.1 | ELi lennuettevõtjate konkurentsivõime, kellest paljud on raskes finantsolukorras, on pärsitud, kui majanduslik koormus, mis viib toodanguühiku kõrgema maksumuseni, on suurem kui maailma muude piirkondade lennuettevõtjatel. |
| --- | --- |

4.1

ELi lennuettevõtjate konkurentsivõime, kellest paljud on raskes finantsolukorras, on pärsitud, kui majanduslik koormus, mis viib toodanguühiku kõrgema maksumuseni, on suurem kui maailma muude piirkondade lennuettevõtjatel.

| 4.2 | Kui ELi lennundussektori ja eelkõige ELi lennuettevõtjate konkurentsivõimet hinnatakse rahvusvahelises mastaabis, on oluline arvestada lennunduse kogu väärtusahelat (lennujaamad, aeronavigatsiooniteenuse osutajad, tootjad, arvutipõhised broneerimissüsteemid, maapealne teenindus jne) ning kulude struktuuri, konkurentsitingimuste taset väärtusahela muudes osades ja infrastruktuuri finantseerimismehhanisme teistel põhiturgudel. |
| --- | --- |

4.2

Kui ELi lennundussektori ja eelkõige ELi lennuettevõtjate konkurentsivõimet hinnatakse rahvusvahelises mastaabis, on oluline arvestada lennunduse kogu väärtusahelat (lennujaamad, aeronavigatsiooniteenuse osutajad, tootjad, arvutipõhised broneerimissüsteemid, maapealne teenindus jne) ning kulude struktuuri, konkurentsitingimuste taset väärtusahela muudes osades ja infrastruktuuri finantseerimismehhanisme teistel põhiturgudel.

| 4.3 | ELis ei ole suudetud luua võrdseid tingimusi liikmesriigi ja piirkondlikul/kohalikul tasandil. Nii näiteks ei ole ennetatud mitmeid juhtumeid, kus väikesed lennujaamad võimaldavad lennuettevõtjatele mittekaubanduslikke hindu, eirates sellega turumajandusliku erainvestori põhimõtet. Asjaolu, et hiljuti on algatatud mitu põhjalikku uurimist juhtumite kohta, kus mitmes ELi liikmesriigis on tõenäoliselt antud riigiabi piirkondlikest lennujaamadest väljuvaid lende käitavatele lennuettevõtjatele, tõstab esile vajaduse viia kiiresti lõpule ELi riigiabi suunised lennujaamadele, mille valmimine on jätkuvalt viibinud. Ühtse turu toimimist parandavad ka hiljuti vastu võetud ELi eeskirjad ELis ringi liikuvate töötajate, näiteks lennukimeeskonna töötajate sotsiaalkindlustuse kohta. Komisjon on sekkunud mitmetel juhtudel, kus on täheldatud ebaausat konkurentsi. |
| --- | --- |

4.3

ELis ei ole suudetud luua võrdseid tingimusi liikmesriigi ja piirkondlikul/kohalikul tasandil. Nii näiteks ei ole ennetatud mitmeid juhtumeid, kus väikesed lennujaamad võimaldavad lennuettevõtjatele mittekaubanduslikke hindu, eirates sellega turumajandusliku erainvestori põhimõtet. Asjaolu, et hiljuti on algatatud mitu põhjalikku uurimist juhtumite kohta, kus mitmes ELi liikmesriigis on tõenäoliselt antud riigiabi piirkondlikest lennujaamadest väljuvaid lende käitavatele lennuettevõtjatele, tõstab esile vajaduse viia kiiresti lõpule ELi riigiabi suunised lennujaamadele, mille valmimine on jätkuvalt viibinud. Ühtse turu toimimist parandavad ka hiljuti vastu võetud ELi eeskirjad ELis ringi liikuvate töötajate, näiteks lennukimeeskonna töötajate sotsiaalkindlustuse kohta. Komisjon on sekkunud mitmetel juhtudel, kus on täheldatud ebaausat konkurentsi.

5.   Kasvustrateegia, mille aluseks on põhimõte „rohkem Euroopat”

| 5.1 | Komisjoni tellimusel tehtud sõltumatus uuringus anti hinnang, et edasised ELi tasandil sõlmitud üldised lennutranspordilepingud naaberriikide ja peamiste partneritega eelkõige kiiresti kasvavatel turgudel ja/või piirangutega turgudel annavad olulist majanduslikku kasu – üle 12 miljardi euro aastas. |
| --- | --- |

5.1

Komisjoni tellimusel tehtud sõltumatus uuringus anti hinnang, et edasised ELi tasandil sõlmitud üldised lennutranspordilepingud naaberriikide ja peamiste partneritega eelkõige kiiresti kasvavatel turgudel ja/või piirangutega turgudel annavad olulist majanduslikku kasu – üle 12 miljardi euro aastas.

| 5.2 | ELi jaoks on strateegiliselt tähtis säilitada tugev ja konkurentsivõimeline Euroopas baseeruv lennundussektor, mis ühendab ELi muu maailmaga. Kõige kiiremini kasvavad lennundusturud on nüüd väljaspool Euroopat, seega on tähtis, et Euroopa lennundussektoril oleks võimalik ka nendel turgudel kasvada. |
| --- | --- |

5.2

ELi jaoks on strateegiliselt tähtis säilitada tugev ja konkurentsivõimeline Euroopas baseeruv lennundussektor, mis ühendab ELi muu maailmaga. Kõige kiiremini kasvavad lennundusturud on nüüd väljaspool Euroopat, seega on tähtis, et Euroopa lennundussektoril oleks võimalik ka nendel turgudel kasvada.

| 5.3 | On tähtis tagada, et kõnealuse protsessi tulemusel areneks aja jooksul välja terviklik ühine lennunduspiirkond, kus naaberriikidevahelised suhted ise muutuvad samuti avatuks ja ühtseks. Nõukogul ei ole enam mõtet kaaluda volituste andmist lepingute üle riigipõhiste läbirääkimiste pidamiseks. Palju tõhusam on anda komisjonile ühtne volitus läbirääkimiste pidamiseks ülejäänud naaberriikidega, mis toimuvad siiski endiselt riikide kaupa. |
| --- | --- |

5.3

On tähtis tagada, et kõnealuse protsessi tulemusel areneks aja jooksul välja terviklik ühine lennunduspiirkond, kus naaberriikidevahelised suhted ise muutuvad samuti avatuks ja ühtseks. Nõukogul ei ole enam mõtet kaaluda volituste andmist lepingute üle riigipõhiste läbirääkimiste pidamiseks. Palju tõhusam on anda komisjonile ühtne volitus läbirääkimiste pidamiseks ülejäänud naaberriikidega, mis toimuvad siiski endiselt riikide kaupa.

| 5.4 | Kolmanda samba (üldlepingud peamiste partneritega) raames on peetud läbirääkimisi arvukate tähtsate lepingute üle. Siiski on see valdkond, kus mõned põhieesmärgid on veel saavutamata, eelkõige ELi ja USA ning ELi ja Kanada vahelised lepingud lennuettevõtjate omandiõiguse ja kontrolli liberaliseerimise kohta. |
| --- | --- |

5.4

Kolmanda samba (üldlepingud peamiste partneritega) raames on peetud läbirääkimisi arvukate tähtsate lepingute üle. Siiski on see valdkond, kus mõned põhieesmärgid on veel saavutamata, eelkõige ELi ja USA ning ELi ja Kanada vahelised lepingud lennuettevõtjate omandiõiguse ja kontrolli liberaliseerimise kohta.

| 5.5 | Enamikus riikides kehtivad endiselt eeskirjad, milles sätestatakse, et lennuettevõtja enamusaktsiaid peavad omama ja kontrollima oma riigi kodanikud, takistades lennuettevõtjate juurdepääsu laiemale investorite ringile ja kapitaliturgudele. Nii on lennundussektoris peale sunnitud kunstlik tööstusstruktuur, mis puudub teistes tööstusharudes. Näiteks USAs on lennuettevõtete välisomandi piirmäär 25 %. Omandiõiguse ja kontrolli riiklike piirangute tõttu on loodud kolm ülemaailmset lennuettevõtjate ühendust (Star Alliance, SkyTeam ja Oneworld), ja eelkõige ühisettevõtted, mis loodi kõnealuste ühenduste mõnede liikmete vahel teatavate lennuliinide teenindamiseks. Need täidavad ülemaailmsele lennuettevõtjale kõige sarnasemat rolli. |
| --- | --- |

5.5

Enamikus riikides kehtivad endiselt eeskirjad, milles sätestatakse, et lennuettevõtja enamusaktsiaid peavad omama ja kontrollima oma riigi kodanikud, takistades lennuettevõtjate juurdepääsu laiemale investorite ringile ja kapitaliturgudele. Nii on lennundussektoris peale sunnitud kunstlik tööstusstruktuur, mis puudub teistes tööstusharudes. Näiteks USAs on lennuettevõtete välisomandi piirmäär 25 %. Omandiõiguse ja kontrolli riiklike piirangute tõttu on loodud kolm ülemaailmset lennuettevõtjate ühendust (Star Alliance, SkyTeam ja Oneworld), ja eelkõige ühisettevõtted, mis loodi kõnealuste ühenduste mõnede liikmete vahel teatavate lennuliinide teenindamiseks. Need täidavad ülemaailmsele lennuettevõtjale kõige sarnasemat rolli.

| 5.6 | ELi praegustes õigusaktides ELi lennuettevõtjate suhtes riikliku omandi ja kontrollipiirangute põhimõtet aga ei kohaldata, lubatud on igasugune ELi osalus. |
| --- | --- |

5.6

ELi praegustes õigusaktides ELi lennuettevõtjate suhtes riikliku omandi ja kontrollipiirangute põhimõtet aga ei kohaldata, lubatud on igasugune ELi osalus.

| 5.7 | Konsolideerumise suundumus Euroopas on ainulaadne, kusjuures piiriülene ühinemine ja omandamine on lubatud üksnes ELi piires ning omandiõiguse ja kontrolli korrad jäävad põhiliselt selle juurde, milles lepiti kokku 1944. aasta Chicago konventsioonis. Omandiõigust ja kontrolli käsitlevate kehtivate sätete tulemusel tekkinud raskused on märkimisväärsed ja nõuavad läbirääkimisi partnerriikide ja ülikeeruliste valitsemisstruktuuridega. Ühenduse liikmed tegutsevad üha rohkem koos, et pakkuda klientidele tõrgeteta ja terviklikku, paljusid maailma sõlmlennujaamu ühendava võrgustiku teenust. |
| --- | --- |

5.7

Konsolideerumise suundumus Euroopas on ainulaadne, kusjuures piiriülene ühinemine ja omandamine on lubatud üksnes ELi piires ning omandiõiguse ja kontrolli korrad jäävad põhiliselt selle juurde, milles lepiti kokku 1944. aasta Chicago konventsioonis. Omandiõigust ja kontrolli käsitlevate kehtivate sätete tulemusel tekkinud raskused on märkimisväärsed ja nõuavad läbirääkimisi partnerriikide ja ülikeeruliste valitsemisstruktuuridega. Ühenduse liikmed tegutsevad üha rohkem koos, et pakkuda klientidele tõrgeteta ja terviklikku, paljusid maailma sõlmlennujaamu ühendava võrgustiku teenust.

| 5.8 | Aeg on küps, et astuda täiendavad sammud, mis on kavandatud ELi ja USA vahelises lennutranspordilepingus lennuettevõtja omandiõiguse ja kontrolli liberaliseerimiseks, et lennuettevõtjal oleks võimalik saada investeeringuid sõltumata investori kodakondsusest. |
| --- | --- |

5.8

Aeg on küps, et astuda täiendavad sammud, mis on kavandatud ELi ja USA vahelises lennutranspordilepingus lennuettevõtja omandiõiguse ja kontrolli liberaliseerimiseks, et lennuettevõtjal oleks võimalik saada investeeringuid sõltumata investori kodakondsusest.

6.   Lennundusalase välispoliitika korraldamise peamised põhimõtted tulevikus

| 6.1 | EL peaks jõuliselt jätkama lennunduse avatuse ja liberaliseerimise edendamist ning tagama, et saavutatakse õigusnormide ühtlustamise rahuldav tase. Läbirääkimistel partnerriikidega tuleks nõuetekohast tähelepanu pöörata ka töö- ja keskkonnanormidele ning mõlema valdkonna rahvusvahelistele konventsioonidele ja lepingutele, et ära hoida turu moonutamine ja allakäik. Oluline on, et Euroopat teenindavad lennuettevõtjad peaksid kinni ILO reeglitest ja eeskirjadest. |
| --- | --- |

6.1

EL peaks jõuliselt jätkama lennunduse avatuse ja liberaliseerimise edendamist ning tagama, et saavutatakse õigusnormide ühtlustamise rahuldav tase. Läbirääkimistel partnerriikidega tuleks nõuetekohast tähelepanu pöörata ka töö- ja keskkonnanormidele ning mõlema valdkonna rahvusvahelistele konventsioonidele ja lepingutele, et ära hoida turu moonutamine ja allakäik. Oluline on, et Euroopat teenindavad lennuettevõtjad peaksid kinni ILO reeglitest ja eeskirjadest.

| 6.2 | Arvestades Euroopa üha kasvavat sõltuvust väliskaubandusest ja pidades silmas lennujaamade võtmerolli meie kontinendi ühendamisel ülejäänud maailmaga, toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täielikult ambitsioonikat tegevuskava lennunduse liberaliseerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

6.2

Arvestades Euroopa üha kasvavat sõltuvust väliskaubandusest ja pidades silmas lennujaamade võtmerolli meie kontinendi ühendamisel ülejäänud maailmaga, toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täielikult ambitsioonikat tegevuskava lennunduse liberaliseerimise valdkonnas.

| 6.3 | Kasu maksimeerimise seisukohast on oluline, et EL tegutseks kiiresti (enne kui tärkava turumajandusega riigid hakkavad enam püüdlema liberaliseerimise suunas), et saada kasu esimese turule tulija eelisest. See nii kaitseks kui ka tugevdaks Euroopa lennundusturu positsiooni ülemaailmsel areenil. Kui see ei peaks õnnestuma, on ELil oht jääda tulevaste ülemaailmsete lennuliikluse voogude äärealaks. |
| --- | --- |

6.3

Kasu maksimeerimise seisukohast on oluline, et EL tegutseks kiiresti (enne kui tärkava turumajandusega riigid hakkavad enam püüdlema liberaliseerimise suunas), et saada kasu esimese turule tulija eelisest. See nii kaitseks kui ka tugevdaks Euroopa lennundusturu positsiooni ülemaailmsel areenil. Kui see ei peaks õnnestuma, on ELil oht jääda tulevaste ülemaailmsete lennuliikluse voogude äärealaks.

| 6.4 | Pioneeri roll lennunduse liberaliseerimises annaks olulise eelise ka Euroopa tehniliste standardite levitamiseks, millest võiks potentsiaalselt märkimisväärset kasu saada Euroopa lennundustööstus. |
| --- | --- |

6.4

Pioneeri roll lennunduse liberaliseerimises annaks olulise eelise ka Euroopa tehniliste standardite levitamiseks, millest võiks potentsiaalselt märkimisväärset kasu saada Euroopa lennundustööstus.

| 6.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on pikka aega toetanud omandiõigusele ja kontrollile kohaldatavate piirangute kaotamist (2), et anda lennuettevõtjatele ligipääs suuremale hulgale investoritele ja kapitaliturgudele. Arvestades ELi ja USA turgude tähtsust, peaks see poliitika olema kõigepealt suunatud ELi ja USA kokkulepete tulevasele muutmisele. Sellel on potentsiaal olla lennunduses uueks etaloniks Chicago konventsiooni järgsel ajal. |
| --- | --- |

6.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on pikka aega toetanud omandiõigusele ja kontrollile kohaldatavate piirangute kaotamist (2), et anda lennuettevõtjatele ligipääs suuremale hulgale investoritele ja kapitaliturgudele. Arvestades ELi ja USA turgude tähtsust, peaks see poliitika olema kõigepealt suunatud ELi ja USA kokkulepete tulevasele muutmisele. Sellel on potentsiaal olla lennunduses uueks etaloniks Chicago konventsiooni järgsel ajal.

| 6.6 | Komisjon peab näitama, et koordineeritud lähenemine läbirääkimistel annab kahepoolsete läbirääkimistega võrreldes kiiremaid tulemusi, nii et võimaluste tekkides ei teki asjatuid viivitusi. Hetkel oleme tunnistajateks kahetsusväärsele viivitusele kahepoolse lepingu allkirjastamisel Brasiiliaga. Samuti tuleb mainida, et liikmesriigid jagavad vastutust Euroopa lennundusalase välispoliitika tugevdamise eest ning et komisjon vajab tugevat mandaati läbirääkimiste pidamiseks eelkõige siis, kui ta kaitseb ELi turueeskirju nende riikide ja piirkondade suhtes, kus lennundus järgib väga teistsuguseid standardeid. |
| --- | --- |

6.6

Komisjon peab näitama, et koordineeritud lähenemine läbirääkimistel annab kahepoolsete läbirääkimistega võrreldes kiiremaid tulemusi, nii et võimaluste tekkides ei teki asjatuid viivitusi. Hetkel oleme tunnistajateks kahetsusväärsele viivitusele kahepoolse lepingu allkirjastamisel Brasiiliaga. Samuti tuleb mainida, et liikmesriigid jagavad vastutust Euroopa lennundusalase välispoliitika tugevdamise eest ning et komisjon vajab tugevat mandaati läbirääkimiste pidamiseks eelkõige siis, kui ta kaitseb ELi turueeskirju nende riikide ja piirkondade suhtes, kus lennundus järgib väga teistsuguseid standardeid.

| 6.7 | Euroopa lennundussektori positsioon halveneks veelgi, kui mõni Lähis-Ida lennuettevõtja võtaks üle mõne finantsraskustes oleva India lennuettevõtja. |
| --- | --- |

6.7

Euroopa lennundussektori positsioon halveneks veelgi, kui mõni Lähis-Ida lennuettevõtja võtaks üle mõne finantsraskustes oleva India lennuettevõtja.

7.   Suhete edendamine peamiste partneritega

| 7.1 | Piiravad kahepoolsed lennunduslepingud on tekitanud ülemaailmseid probleeme eelkõige Euroopa kaubaveo- ja ekspresslendude sektoris (põhjuseks on asjaomase sektori iseärasused) ning kui takistused turule sisenemiseks on kõrvaldatud, tuleks kõnealusele küsimusele kiiremas korras lahendus leida. |
| --- | --- |

7.1

Piiravad kahepoolsed lennunduslepingud on tekitanud ülemaailmseid probleeme eelkõige Euroopa kaubaveo- ja ekspresslendude sektoris (põhjuseks on asjaomase sektori iseärasused) ning kui takistused turule sisenemiseks on kõrvaldatud, tuleks kõnealusele küsimusele kiiremas korras lahendus leida.

| 7.2 | Eelkõige soovib komitee näha kiiret progressi laiendatud ühtse õhuruumi osas, mis hõlmab nii meie naaberriike Lähis-Idas ja Ida-Euroopas, Venemaad, Türgit kui ka Vahemerepiirkonda kuni Põhja-Aafrikani välja. See pakuks arenguvõimalusi teisestele ja piirkondlikele lennujaamadele nende turgude geograafilise läheduse ja asjaolu tõttu, et paljudel neist turgudest toimub märkimisväärne majanduskasv. Positiivne ja pragmaatiline koostöökava Türgiga teeks võimalikuks vastastikku kasuliku arengu konkreetsete küsimuste lahendamisel piirkonnas. Eelkõige peaks edasi arendama kahepoolset lennuohutuslepingut. |
| --- | --- |

7.2

Eelkõige soovib komitee näha kiiret progressi laiendatud ühtse õhuruumi osas, mis hõlmab nii meie naaberriike Lähis-Idas ja Ida-Euroopas, Venemaad, Türgit kui ka Vahemerepiirkonda kuni Põhja-Aafrikani välja. See pakuks arenguvõimalusi teisestele ja piirkondlikele lennujaamadele nende turgude geograafilise läheduse ja asjaolu tõttu, et paljudel neist turgudest toimub märkimisväärne majanduskasv. Positiivne ja pragmaatiline koostöökava Türgiga teeks võimalikuks vastastikku kasuliku arengu konkreetsete küsimuste lahendamisel piirkonnas. Eelkõige peaks edasi arendama kahepoolset lennuohutuslepingut.

| 7.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab väga ka ambitsioonikat liberaliseerimise kava BRIC- ja ASEAN-riikidega. Neist riikidest saavad kiiresti juhtivad ülemaailmsed varustajad nii tooraine, tööstustoodangu kui teenuste osas ning sealse elanikkonna huvi reisimise vastu üha suureneb. Esitatud on tõendeid selle kohta, et üldiste transpordilepingute sõlmimine Hiina, India, Jaapani ja Ladina-Ameerikaga peaks kaasa tooma märkimisväärseid potentsiaalseid majanduslikke hüvesid, ning seepärast tuleks võtta vastavaid meetmeid. Lennuliikluse liberaliseerimine annaks Euroopa lennuettevõtjatele võimalusi tihendada koostööd teiste lennuettevõtjatega nendes piirkondades ning suurendaks Euroopa lennujaamade kaudu toimuvat liiklust. |
| --- | --- |

7.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab väga ka ambitsioonikat liberaliseerimise kava BRIC- ja ASEAN-riikidega. Neist riikidest saavad kiiresti juhtivad ülemaailmsed varustajad nii tooraine, tööstustoodangu kui teenuste osas ning sealse elanikkonna huvi reisimise vastu üha suureneb. Esitatud on tõendeid selle kohta, et üldiste transpordilepingute sõlmimine Hiina, India, Jaapani ja Ladina-Ameerikaga peaks kaasa tooma märkimisväärseid potentsiaalseid majanduslikke hüvesid, ning seepärast tuleks võtta vastavaid meetmeid. Lennuliikluse liberaliseerimine annaks Euroopa lennuettevõtjatele võimalusi tihendada koostööd teiste lennuettevõtjatega nendes piirkondades ning suurendaks Euroopa lennujaamade kaudu toimuvat liiklust.

| 7.4 | Samuti on oluline, et kõik kokkulepped oleks vastastikkuse olemusega ning nendest saaksid kasu nii EL kui ka kolmandad riigid. Selles kontekstis peab Venemaa kiiresti näitama valmisolekut täita 2011. aasta lepinguga võetud kohustused ja rakendada üle Siberi kulgevate lennuliinide kasutamise kehtiva süsteemi ajakohastamise kokkulepitud põhimõtteid. Kui võetud kohustustest kinni ei peeta, peaks komisjon võtma liikmesriikide toetusel vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

7.4

Samuti on oluline, et kõik kokkulepped oleks vastastikkuse olemusega ning nendest saaksid kasu nii EL kui ka kolmandad riigid. Selles kontekstis peab Venemaa kiiresti näitama valmisolekut täita 2011. aasta lepinguga võetud kohustused ja rakendada üle Siberi kulgevate lennuliinide kasutamise kehtiva süsteemi ajakohastamise kokkulepitud põhimõtteid. Kui võetud kohustustest kinni ei peeta, peaks komisjon võtma liikmesriikide toetusel vajalikke meetmeid.

| 7.5 | Suhted Pärsia lahe riikidega on viimastel aastatel olnud suurel määral ühepoolne protsess, kus Pärsia lahe lennuettevõtjatele on avatud ELi turgusid, mis on võimaluste seisukohalt tekitanud märkimisväärset tasakaalustamatust. Seoses liiklusvoogude võimaliku edasise ümbersuunamisega ei ole seepärast soovitav, et Pärsia lahe riigid oleksid otsekohe tulevaste läbirääkimiste keskpunktis. |
| --- | --- |

7.5

Suhted Pärsia lahe riikidega on viimastel aastatel olnud suurel määral ühepoolne protsess, kus Pärsia lahe lennuettevõtjatele on avatud ELi turgusid, mis on võimaluste seisukohalt tekitanud märkimisväärset tasakaalustamatust. Seoses liiklusvoogude võimaliku edasise ümbersuunamisega ei ole seepärast soovitav, et Pärsia lahe riigid oleksid otsekohe tulevaste läbirääkimiste keskpunktis.

8.   Investeeringud lennujaamadesse

| 8.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni muret seoses vajadusega teha investeeringuid lennujaamade läbilaskevõimesse. Ettepaneku kõnealune osa vajab aga täiendavat selgitust eesmärkide saavutamiseks väljapakutud meetmete osas. Samuti tuleb selgemalt välja tuua nende seos varem esitatud „Lennujaamapaketi” ettepanekuga (3). |
| --- | --- |

8.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni muret seoses vajadusega teha investeeringuid lennujaamade läbilaskevõimesse. Ettepaneku kõnealune osa vajab aga täiendavat selgitust eesmärkide saavutamiseks väljapakutud meetmete osas. Samuti tuleb selgemalt välja tuua nende seos varem esitatud „Lennujaamapaketi” ettepanekuga (3).

| 8.2 | Vaja on kiiresti tagada lennujaamade läbilaskevõime Euroopa Liidus, et mitte jääda konkurentsis alla teistele kasvava majandusega piirkondadele, ja vältida selliselt liikluse ümberpaiknemist naaberpiirkondadesse. |
| --- | --- |

8.2

Vaja on kiiresti tagada lennujaamade läbilaskevõime Euroopa Liidus, et mitte jääda konkurentsis alla teistele kasvava majandusega piirkondadele, ja vältida selliselt liikluse ümberpaiknemist naaberpiirkondadesse.

| 8.3 | Kahju Euroopa majandusele tekib juba pikka aega enne seda, kui nõudlus ületab pakkumise. Eurocontroli kohaselt väheneb sõlmlennujaamade võime tulla tõhusalt toime halbade ilmastikuoludega, tegevusest tingitud hilinemistega ja usaldusväärsete jätkulendude pakkumisega kiiresti, kui nad kasutavad enam kui 75 % oma teoreetilisest maksimumvõimsusest. |
| --- | --- |

8.3

Kahju Euroopa majandusele tekib juba pikka aega enne seda, kui nõudlus ületab pakkumise. Eurocontroli kohaselt väheneb sõlmlennujaamade võime tulla tõhusalt toime halbade ilmastikuoludega, tegevusest tingitud hilinemistega ja usaldusväärsete jätkulendude pakkumisega kiiresti, kui nad kasutavad enam kui 75 % oma teoreetilisest maksimumvõimsusest.

| 8.4 | Lisaks maksavad reisijad tipptundidel rohkem, kui nad maksaksid siis, kui läbilaskevõime oleks suurem. Näiteks teavitati Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja transpordikomiteed hiljuti sellest, et kui Kagu-Inglismaa lennujaamu ei laiendata, võivad reisijad 2030. aastaks maksta lennupiletite eest 1,2 miljardit inglise naela. |
| --- | --- |

8.4

Lisaks maksavad reisijad tipptundidel rohkem, kui nad maksaksid siis, kui läbilaskevõime oleks suurem. Näiteks teavitati Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja transpordikomiteed hiljuti sellest, et kui Kagu-Inglismaa lennujaamu ei laiendata, võivad reisijad 2030. aastaks maksta lennupiletite eest 1,2 miljardit inglise naela.

| 8.5 | Lennujaamade läbilaskevõimet tuleb kontrollida ELi tasandil ja koostada tuleb ELi suunised, mis moodustavad kohalikele omavalitsustele ühtse ja tervikliku raamistiku lennujaamade laienemiskavade käsitlemisel. |
| --- | --- |

8.5

Lennujaamade läbilaskevõimet tuleb kontrollida ELi tasandil ja koostada tuleb ELi suunised, mis moodustavad kohalikele omavalitsustele ühtse ja tervikliku raamistiku lennujaamade laienemiskavade käsitlemisel.

| 8.6 | Kui suurte lennujaamade läbilaskevõime suurendamine on pikas perspektiivis hädavajalik, siis säilib samuti vajadus kasutada olemasolevat läbilaskevõimet nii hästi kui võimalik, seda eelkõige lennujaamade teenindusaegade osas. Lennujaamad peavad olema võimelised reageerima pakkumise ja nõudluse muutumisele ning nad peavad olema võimelised kasutama oma lennujaama teenindusaegu majanduslikult optimaalse tulemuse saavutamiseks. Selles kontekstis on oluline, et praeguses lennujaamapaketis (4) sisalduv teenindusaegade ettepanek lihtsustaks jätkuvalt lennujaama läbilaskevõime tõhusamat kasutamist, arvestades teenindusaegade puhul kohalike oludega, kuna mõnede lennujaamade jaoks on see tulevikus ainus võimalus kasvamiseks. Lennurajad on suurtel lennuväljadel paljudel juhtudel maksimaalses kasutuses, samas kui läheduses asuvatel piirkondlikel lennujaamadel on piisavalt kasutamata võimsust. |
| --- | --- |

8.6

Kui suurte lennujaamade läbilaskevõime suurendamine on pikas perspektiivis hädavajalik, siis säilib samuti vajadus kasutada olemasolevat läbilaskevõimet nii hästi kui võimalik, seda eelkõige lennujaamade teenindusaegade osas. Lennujaamad peavad olema võimelised reageerima pakkumise ja nõudluse muutumisele ning nad peavad olema võimelised kasutama oma lennujaama teenindusaegu majanduslikult optimaalse tulemuse saavutamiseks. Selles kontekstis on oluline, et praeguses lennujaamapaketis (4) sisalduv teenindusaegade ettepanek lihtsustaks jätkuvalt lennujaama läbilaskevõime tõhusamat kasutamist, arvestades teenindusaegade puhul kohalike oludega, kuna mõnede lennujaamade jaoks on see tulevikus ainus võimalus kasvamiseks. Lennurajad on suurtel lennuväljadel paljudel juhtudel maksimaalses kasutuses, samas kui läheduses asuvatel piirkondlikel lennujaamadel on piisavalt kasutamata võimsust.

| 8.7 | Mitte-sõlmlennujaamadel võib olla ka oluline roll Euroopa peamiste sõlmlennujaamade ülekoormuse vähendamisel, võimaldades Euroopa lennujaamadel säilitada oma juhtpositsioon. Arvestades, et lennuradade või lennuterminalide laiendamine suurtes lennujaamades võtab alati palju aega, võib läbilaskevõime probleemidele pakkuda kiiret leevendust mitte-sõlmlennujaamade aktiivsem kasutamine ja nendesse sihipäraste investeeringute tegemine. Selliste mitte-sõlmlennujaamade ja piirkondlike lennujaamade hästi väljaarendatud võrgustik parandab ka reisijate ohutust, pakkudes muu hulgas hädaolukorra- ja asenduslennujaamade võrgustikku ilmastikuolude halvenemise või muude lennutakistuste korral. |
| --- | --- |

8.7

Mitte-sõlmlennujaamadel võib olla ka oluline roll Euroopa peamiste sõlmlennujaamade ülekoormuse vähendamisel, võimaldades Euroopa lennujaamadel säilitada oma juhtpositsioon. Arvestades, et lennuradade või lennuterminalide laiendamine suurtes lennujaamades võtab alati palju aega, võib läbilaskevõime probleemidele pakkuda kiiret leevendust mitte-sõlmlennujaamade aktiivsem kasutamine ja nendesse sihipäraste investeeringute tegemine. Selliste mitte-sõlmlennujaamade ja piirkondlike lennujaamade hästi väljaarendatud võrgustik parandab ka reisijate ohutust, pakkudes muu hulgas hädaolukorra- ja asenduslennujaamade võrgustikku ilmastikuolude halvenemise või muude lennutakistuste korral.

| 8.8 | Komitee kordab ka oma üleskutset ühekordse julgestuskontrolli viivitusteta kasutusele võtmiseks, kuna see tähendaks nii suurt kokkuhoidu lennuettevõtjate kulude osas kui ka ajavõitu reisijatele. Kõnealust teemat tuleb seepärast prioriteetselt käsitleda, kaasates sellesse peamised partnerid. |
| --- | --- |

8.8

Komitee kordab ka oma üleskutset ühekordse julgestuskontrolli viivitusteta kasutusele võtmiseks, kuna see tähendaks nii suurt kokkuhoidu lennuettevõtjate kulude osas kui ka ajavõitu reisijatele. Kõnealust teemat tuleb seepärast prioriteetselt käsitleda, kaasates sellesse peamised partnerid.

9.   Ühtne TAEVAS / SESAR

| 9.1 | Ühtse Euroopa taeva programmi edendamiseks on vaja on funktsionaalseid õhuruumiosi. Kõik funktsionaalsed õhuruumiosad peaksid olema kasutuses alates 4. detsembrist 2012. Arvestades funktsionaalsete õhuruumiosade tähtsust aeronavigatsiooniteenuste osutamise optimeerimisele ja õhuliikluse mahu tõhusale haldamisele, peab komisjon algatama kohtuprotsessid Euroopa Liidu Kohtus nende liikmesriikide vastu, kes ei ole oma kohustusi täitnud. |
| --- | --- |

9.1

Ühtse Euroopa taeva programmi edendamiseks on vaja on funktsionaalseid õhuruumiosi. Kõik funktsionaalsed õhuruumiosad peaksid olema kasutuses alates 4. detsembrist 2012. Arvestades funktsionaalsete õhuruumiosade tähtsust aeronavigatsiooniteenuste osutamise optimeerimisele ja õhuliikluse mahu tõhusale haldamisele, peab komisjon algatama kohtuprotsessid Euroopa Liidu Kohtus nende liikmesriikide vastu, kes ei ole oma kohustusi täitnud.

| 9.2 | Komisjoni ettepanekute kiire ja järjekindel rakendamine võib kaasa aidata tööstuse jätkusuutlikule kasvule ja anda seejuures olulise panuse Euroopa majanduse elavdamisse. |
| --- | --- |

9.2

Komisjoni ettepanekute kiire ja järjekindel rakendamine võib kaasa aidata tööstuse jätkusuutlikule kasvule ja anda seejuures olulise panuse Euroopa majanduse elavdamisse.

10.   Rakendatavad vahendid

| 10.1 | Naaberriikidega ning suuremate ja samu seisukohti jagavate partneritega sõlmitud üldistes lennunduslepingutes tuleks käsitleda ja ühtlustada regulatiivseid tingimusi ausa konkurentsi ja lennundussektori säästlikkuse tagamiseks, mis muu hulgas hõlmaksid selliseid olulisi aspekte nagu ohutus, julgestus, keskkonnaküsimused ja majandusalased eeskirjad. |
| --- | --- |

10.1

Naaberriikidega ning suuremate ja samu seisukohti jagavate partneritega sõlmitud üldistes lennunduslepingutes tuleks käsitleda ja ühtlustada regulatiivseid tingimusi ausa konkurentsi ja lennundussektori säästlikkuse tagamiseks, mis muu hulgas hõlmaksid selliseid olulisi aspekte nagu ohutus, julgestus, keskkonnaküsimused ja majandusalased eeskirjad.

| 10.2 | Ei ole veel täiesti selge, milline peaks olema Euroopa huve ebaausate tavade eest kaitsva uue vahendi vorm, ent see peaks sarnanema laialulatusliku kaebuste menetlusega, millega oleks võimalik kindlaks teha piletihindades sisalduvaid „peidetud toetusi”. Oletatavasti annab sellele juriidilise jõu „ausa konkurentsi säte”, mille komisjon loodab nende välisriikidega allkirjastada. |
| --- | --- |

10.2

Ei ole veel täiesti selge, milline peaks olema Euroopa huve ebaausate tavade eest kaitsva uue vahendi vorm, ent see peaks sarnanema laialulatusliku kaebuste menetlusega, millega oleks võimalik kindlaks teha piletihindades sisalduvaid „peidetud toetusi”. Oletatavasti annab sellele juriidilise jõu „ausa konkurentsi säte”, mille komisjon loodab nende välisriikidega allkirjastada.

| 10.3 | Komisjon viitab õigusega vajadusele püüelda rahvusvaheliselt võrdsete tingimuste poole, millega peavad kaasnema samalaadsed pingutused Euroopas. Euroopa lennundustööstusel tuleb rinda pista üha kasvava regulatiivse koormuse ja vastuoluliste eeskirjadega. Teatises nimetatakse õigesti muu hulgas lennundussektoris kohaldatavaid makse, ebakorrektset riigiabi, lennujaamade ja õhuruumi ülekoormatust, tarbijakaitsealast vastutust ja süsinikdioksiidiheite maksumust kui konkurentsi moonutavaid tegureid, millega tuleks tegeleda. |
| --- | --- |

10.3

Komisjon viitab õigusega vajadusele püüelda rahvusvaheliselt võrdsete tingimuste poole, millega peavad kaasnema samalaadsed pingutused Euroopas. Euroopa lennundustööstusel tuleb rinda pista üha kasvava regulatiivse koormuse ja vastuoluliste eeskirjadega. Teatises nimetatakse õigesti muu hulgas lennundussektoris kohaldatavaid makse, ebakorrektset riigiabi, lennujaamade ja õhuruumi ülekoormatust, tarbijakaitsealast vastutust ja süsinikdioksiidiheite maksumust kui konkurentsi moonutavaid tegureid, millega tuleks tegeleda.

| 10.4 | Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata ELi heitkogustega kauplemise süsteemile. ELi heitkogustega kauplemise süsteem on eriti õrn teema lennundusalase välispoliitika üle peetavate arutelude kontekstis. Hiina ja India on keeldunud süsteemiga ühinemast, samas kui Ameerika Ühendriikide kongress on võtnud vastu seaduse, mille kohaselt on seadusega vastuolus nõue, et Ameerika lennuettevõtjad peavad pidama kinni ELi eeskirjadest. Ajal, mil keskkonnasäästliku arengu tagamine on kriitiline teema, peab EL andma Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile võimaluse esitada ettepanek probleemi ülemaailmseks lahendamiseks, mille kõik organisatsiooni liikmed saaksid heaks kiita 2013. aasta sügisel toimuval Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni assambleel, ja mitte asetama ELi lennundust ebasoodsasse konkurentsiolukorda (5). |
| --- | --- |

10.4

Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata ELi heitkogustega kauplemise süsteemile. ELi heitkogustega kauplemise süsteem on eriti õrn teema lennundusalase välispoliitika üle peetavate arutelude kontekstis. Hiina ja India on keeldunud süsteemiga ühinemast, samas kui Ameerika Ühendriikide kongress on võtnud vastu seaduse, mille kohaselt on seadusega vastuolus nõue, et Ameerika lennuettevõtjad peavad pidama kinni ELi eeskirjadest. Ajal, mil keskkonnasäästliku arengu tagamine on kriitiline teema, peab EL andma Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile võimaluse esitada ettepanek probleemi ülemaailmseks lahendamiseks, mille kõik organisatsiooni liikmed saaksid heaks kiita 2013. aasta sügisel toimuval Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni assambleel, ja mitte asetama ELi lennundust ebasoodsasse konkurentsiolukorda (5).

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 3213. istungi järeldused, Brüssel, 20. detsember 2012.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Atlandi-ülesed suhted lennutranspordi sektoris”, ELT C 306, 16.12.2009, lk 1-6.

2

(3)  COM(2011) 823 final, ELT C 277, 13.9.2012, lk 110-124.

3

(4)  COM/2011/0827 final/2 2011/0391 (COD)

4

(5)  Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Saastekvootidega kauplemise süsteem lennunduses”, COM(2012) 697 final 2012/0328 (COD), kat. B1.

5

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/56

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta”

COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD)

2013/C 198/09

Raportöör: Lutz RIBBE

19. novembril 2012 otsustas Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta”

COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD).

Arvamuse ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu.3. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17. ja 18. aprillil 2013 (17. aprillil 2013 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 147, vastu hääletas 26, erapooletuks jäi 23 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati pooldanud taastuvenergia laiaulatuslikumat kasutamist – ka bioenergia vormis. Komitee oli aga juba oma arvamuses taastuvenergia direktiivi kohta kriitiline agrokütuste kasutamise suhtes transpordivaldkonnas. Seepärast tervitab komitee komisjoni kavandatud „traditsiooniliste biokütuste” osakaalu piiramist 5 %le. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati pooldanud taastuvenergia laiaulatuslikumat kasutamist – ka bioenergia vormis. Komitee oli aga juba oma arvamuses taastuvenergia direktiivi kohta kriitiline agrokütuste kasutamise suhtes transpordivaldkonnas. Seepärast tervitab komitee komisjoni kavandatud „traditsiooniliste biokütuste” osakaalu piiramist 5 %le.

| 1.2 | Nüüd tahab komisjon edendada jääk- ja kõrvaltoodete või siis jäätmete laiaulatuslikumat kasutamist kütuse tootmiseks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee suhtub sellesse põhimõtteliselt positiivselt, ent seejuures tuleb rangelt jälgida, et rakendataks sidusat poliitikat ega põhjustataks uusi probleeme. Just siin näeb komitee komisjoni ettepanekus ohte. |
| --- | --- |

1.2

Nüüd tahab komisjon edendada jääk- ja kõrvaltoodete või siis jäätmete laiaulatuslikumat kasutamist kütuse tootmiseks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee suhtub sellesse põhimõtteliselt positiivselt, ent seejuures tuleb rangelt jälgida, et rakendataks sidusat poliitikat ega põhjustataks uusi probleeme. Just siin näeb komitee komisjoni ettepanekus ohte.

| 1.3 | Biomass on küll taastuv loodusvara, ent maapind, millel seda saab kasvatada, on piiratud. Seepärast on mõistetav kaasata „maakasutuse kaudsed muutumised” – sel määral kui need tähendavad konkurentsi maakasutuse pärast – poliitilis-strateegilistesse kaalutlustesse. Selline muutumine või siis konkurents tekib üksnes siis, kui senine toiduaine- või söödatootmine asendub näiteks bioenergiatootmisega, mitte aga siis, kui see toob kaasa üksnes kasvatuse piirkondlikke nihkeid. |
| --- | --- |

1.3

Biomass on küll taastuv loodusvara, ent maapind, millel seda saab kasvatada, on piiratud. Seepärast on mõistetav kaasata „maakasutuse kaudsed muutumised” – sel määral kui need tähendavad konkurentsi maakasutuse pärast – poliitilis-strateegilistesse kaalutlustesse. Selline muutumine või siis konkurents tekib üksnes siis, kui senine toiduaine- või söödatootmine asendub näiteks bioenergiatootmisega, mitte aga siis, kui see toob kaasa üksnes kasvatuse piirkondlikke nihkeid.

| 1.4 | Komisjoni valitud maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on osa fossiilsete ja biogeensete energiakandjate võrdlevast hindamisest, mis on üheselt suunatud kasvuhoonegaaside heitkogustele. Selles matemaatilises skeemis ei ole ruumi küsimustele, nagu näiteks energiavarustuse kindlus ja fossiilse tooraine ammendumine, need jäetakse lihtsalt kõrvale. Seetõttu ei saa maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis vastata säästva arengu poliitika nõuetele. |
| --- | --- |

1.4

Komisjoni valitud maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on osa fossiilsete ja biogeensete energiakandjate võrdlevast hindamisest, mis on üheselt suunatud kasvuhoonegaaside heitkogustele. Selles matemaatilises skeemis ei ole ruumi küsimustele, nagu näiteks energiavarustuse kindlus ja fossiilse tooraine ammendumine, need jäetakse lihtsalt kõrvale. Seetõttu ei saa maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis vastata säästva arengu poliitika nõuetele.

| 1.5 | Komisjoni valitud maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on küsitav ka seepärast, et see peaks kehtima küll vedelkütustele, ent mitte gaasiliste või siis tahketele energiakandjatele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei ole sellega nõus. |
| --- | --- |

1.5

Komisjoni valitud maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on küsitav ka seepärast, et see peaks kehtima küll vedelkütustele, ent mitte gaasiliste või siis tahketele energiakandjatele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei ole sellega nõus.

| 1.6 | Kõnealuse ettepanekuga seatakse kahtluse alla Euroopa proteiinitootmine ja seega taimeõlide otsene energeetiline kasutamine – mis on teatud valdkondades vägagi mõttekas –, kuna komisjon lisab taimeõlidele maakasutuse kaudse muutumise teguri, mis tähendab, et nende tootmist tuleks piirata. See ei ole õigustatud. Taimeõli ei ole põhitoode, vaid tekib kõrvaltootena proteiinirikaste taimede kasvatamisel Euroopas, mis on väga soovitav. Euroopas tuleks säästva põllumajanduse tootmismeetodite raamides toetada ja mitte piirata selliste õlitaimede kasvatamist, mis annavad nii proteiinsööta kui ka taimeõli (ja millega saab niisiis asendada sisseveetava soja). |
| --- | --- |

1.6

Kõnealuse ettepanekuga seatakse kahtluse alla Euroopa proteiinitootmine ja seega taimeõlide otsene energeetiline kasutamine – mis on teatud valdkondades vägagi mõttekas –, kuna komisjon lisab taimeõlidele maakasutuse kaudse muutumise teguri, mis tähendab, et nende tootmist tuleks piirata. See ei ole õigustatud. Taimeõli ei ole põhitoode, vaid tekib kõrvaltootena proteiinirikaste taimede kasvatamisel Euroopas, mis on väga soovitav. Euroopas tuleks säästva põllumajanduse tootmismeetodite raamides toetada ja mitte piirata selliste õlitaimede kasvatamist, mis annavad nii proteiinsööta kui ka taimeõli (ja millega saab niisiis asendada sisseveetava soja).

| 1.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näeb biokütuste puhul, mida kirjeldatakse kui „täiustatud” biokütuseid ja mida ELi komisjon soovib nüüd edendada, ohtu, et kütuste tootmiseks kasutatakse väärtuslikke potentsiaalseid süsiniku talletajaid (puit, õled, puulehed), mis võib viia CO2-sisalduse suurenemiseni atmosfääris (vt punkt 4). |
| --- | --- |

1.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näeb biokütuste puhul, mida kirjeldatakse kui „täiustatud” biokütuseid ja mida ELi komisjon soovib nüüd edendada, ohtu, et kütuste tootmiseks kasutatakse väärtuslikke potentsiaalseid süsiniku talletajaid (puit, õled, puulehed), mis võib viia CO2-sisalduse suurenemiseni atmosfääris (vt punkt 4).

| 1.8 | Taastuvenergia direktiivi muutmiseks esitatud ettepanekutes ei näe Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee edutõotavat alust strateegiale, mis viiks fossiilsete kütuste kasutamise tõesti miinimumini, parandaks Euroopa energiavarustuse kindlust ja annaks panuse kliimakaitsesse. |
| --- | --- |

1.8

Taastuvenergia direktiivi muutmiseks esitatud ettepanekutes ei näe Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee edutõotavat alust strateegiale, mis viiks fossiilsete kütuste kasutamise tõesti miinimumini, parandaks Euroopa energiavarustuse kindlust ja annaks panuse kliimakaitsesse.

| 1.9 | Mis tahes liiki biokütused ei ole pikaajaline vahend levinud ülemäärase energiakasutuse probleemi lahendamiseks. Juba üksnes kättesaadavuse aspektist vaadatuna ei saa need asendada fossiilseid kütuseid. Seega on siin tegu maksimaalselt ajutise lahendusega (eriti mis puudutab sõiduautode liiklust, mille puhul on silmapiiril näha alternatiive vedelkütustele), millega võivad lisaks kaasneda veel märkimisväärsed ebasoovitavad kõrvaltoimed ning mis ei tohi mitte mingil juhul juhtida tähelepanu kõrvale sellelt, et meie energiatarbimise vähendamine kui selline on vältimatu, sõltumata üksikutest energiaallikatest. |
| --- | --- |

1.9

Mis tahes liiki biokütused ei ole pikaajaline vahend levinud ülemäärase energiakasutuse probleemi lahendamiseks. Juba üksnes kättesaadavuse aspektist vaadatuna ei saa need asendada fossiilseid kütuseid. Seega on siin tegu maksimaalselt ajutise lahendusega (eriti mis puudutab sõiduautode liiklust, mille puhul on silmapiiril näha alternatiive vedelkütustele), millega võivad lisaks kaasneda veel märkimisväärsed ebasoovitavad kõrvaltoimed ning mis ei tohi mitte mingil juhul juhtida tähelepanu kõrvale sellelt, et meie energiatarbimise vähendamine kui selline on vältimatu, sõltumata üksikutest energiaallikatest.

| 1.10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et mõnes transpordivaldkonnas ja põllu- ja metsamajanduses ei ole hetkel veel kasutuskõlblikke alternatiive vedelkütuste kasutamisele. Puhas taimeõli võib siin olla praktiline alternatiiv, ent ka selle tootmise maht on piiratud, mispärast tuleb selle kasutusvaldkond väga strateegiliselt läbi mõelda. |
| --- | --- |

1.10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et mõnes transpordivaldkonnas ja põllu- ja metsamajanduses ei ole hetkel veel kasutuskõlblikke alternatiive vedelkütuste kasutamisele. Puhas taimeõli võib siin olla praktiline alternatiiv, ent ka selle tootmise maht on piiratud, mispärast tuleb selle kasutusvaldkond väga strateegiliselt läbi mõelda.

| 1.11 | Ka komisjoni teatis „Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia”, (1) mis on biokütustepoliitikaga strateegilises seoses, ei paku piisavaid lahendusi (2). |
| --- | --- |

1.11

Ka komisjoni teatis „Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia”, (1) mis on biokütustepoliitikaga strateegilises seoses, ei paku piisavaid lahendusi (2).

| 1.12 | Kokkuvõttes näeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni erinevates poliitilistes lähenemisviisides märkimisväärseid ebakõlasid, mis tuleb ilmtingimata kõrvaldada. Komitee kutsub komisjoni üles vaatama põhjalikult läbi oma bioenergiapoliitika – ja seda eelkõige transpordisektoris. Seejuures tuleb silmas pidada loodusvara „põllumaa” (ja seega biomassi) lõplikkust, eri bioenergiate energiabilanssi ja -tõhusust (ja seega nende erinevat potentsiaali kasvuhoonegaaside vähendamiseks) ning ka tasuvust. Enam tähelepanu tuleks pöörata energiakadudele muundamisprotsessides, välja arendada tuleks alternatiivid sisepõlemismootorile (nagu elektripõhine liikuvus, vesiniktehnoloogia) ja neid edendada ning välja tuleks töötada Euroopa iseseisev strateegia proteiini ja taimeõlide säästvaks tootmiseks Euroopas ning nende kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.12

Kokkuvõttes näeb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni erinevates poliitilistes lähenemisviisides märkimisväärseid ebakõlasid, mis tuleb ilmtingimata kõrvaldada. Komitee kutsub komisjoni üles vaatama põhjalikult läbi oma bioenergiapoliitika – ja seda eelkõige transpordisektoris. Seejuures tuleb silmas pidada loodusvara „põllumaa” (ja seega biomassi) lõplikkust, eri bioenergiate energiabilanssi ja -tõhusust (ja seega nende erinevat potentsiaali kasvuhoonegaaside vähendamiseks) ning ka tasuvust. Enam tähelepanu tuleks pöörata energiakadudele muundamisprotsessides, välja arendada tuleks alternatiivid sisepõlemismootorile (nagu elektripõhine liikuvus, vesiniktehnoloogia) ja neid edendada ning välja tuleks töötada Euroopa iseseisev strateegia proteiini ja taimeõlide säästvaks tootmiseks Euroopas ning nende kasutamiseks.

2.   Sissejuhatus: poliitiline taust ja komisjoni ettepanekute tutvustus

| 2.1 | Direktiivis 2009/28/EÜ (taastuvenergia direktiiv) määrati kindlaks siduvad eesmärgid taastuvenergia osakaalu suurendamiseks – 2020. aastaks peaks selle osa moodustama 20 % üldisest energiatarbimisest. Liikmesriikidele jäeti direktiivi rakendamisel suur paindlikkus selles osas, et nad võivad ise otsustada, peamiselt millises sektoris (elekter, soojus/jahutus või transport) nad soovivad aktiivselt tegutseda. |
| --- | --- |

2.1

Direktiivis 2009/28/EÜ (taastuvenergia direktiiv) määrati kindlaks siduvad eesmärgid taastuvenergia osakaalu suurendamiseks – 2020. aastaks peaks selle osa moodustama 20 % üldisest energiatarbimisest. Liikmesriikidele jäeti direktiivi rakendamisel suur paindlikkus selles osas, et nad võivad ise otsustada, peamiselt millises sektoris (elekter, soojus/jahutus või transport) nad soovivad aktiivselt tegutseda.

| 2.2 | Transpordisektoris aga kalduti sellest paindlikkusest kõrvale, seal kehtestati kohustuslik minimaalne 10 % osakaal energiatarbimises. Algselt oli kavas kindlaks määrata, et sel määral tuleb kasutada biokütuseid, (3) ent pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlamendi kriitikat nõustuti arvestama ka teist liiki taastuvenergiat (nt taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter autodele ja rongidele, biogaas jne). |
| --- | --- |

2.2

Transpordisektoris aga kalduti sellest paindlikkusest kõrvale, seal kehtestati kohustuslik minimaalne 10 % osakaal energiatarbimises. Algselt oli kavas kindlaks määrata, et sel määral tuleb kasutada biokütuseid, (3) ent pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlamendi kriitikat nõustuti arvestama ka teist liiki taastuvenergiat (nt taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter autodele ja rongidele, biogaas jne).

| 2.3 | Nüüd esitatud muudatusettepanekud tulenevad komisjoni 2010. aastal avaldatud dokumendist „Komisjoni aruanne, milles käsitletakse maakasutuse kaudset muutumist seoses vedelate ja muude biokütustega”, (4) milles jõuti järeldusele, et maakasutuse kaudset muutumist seoses biokütuste tootmisega tuleb käsitleda terviklikult. |
| --- | --- |

2.3

Nüüd esitatud muudatusettepanekud tulenevad komisjoni 2010. aastal avaldatud dokumendist „Komisjoni aruanne, milles käsitletakse maakasutuse kaudset muutumist seoses vedelate ja muude biokütustega”, (4) milles jõuti järeldusele, et maakasutuse kaudset muutumist seoses biokütuste tootmisega tuleb käsitleda terviklikult.

| 2.4 | Põhimõtteliselt jäädakse taimsest toorainest toodetud kütuste kasutamise juurde transpordisektoris – see on lähenemisviis, mida komitee teravalt kritiseeris. Ent nüüd tuleb piiritleda „traditsioonilised agrokütused” ning juhatada sisse üleminek nn „täiustatud” biokütustele, mille puhul ei ole karta maakasutuse kaudset muutumist. Nende „kütuste puhul, mida komisjon nimetab täiustatud” biokütusteks, on tegu vedelkütustega, mis toodetakse biogeensetest jäätmetest või vetikatest. Komisjoni arvab, et nende tootmist tuleks edendada, kuna need kütused ei ole praegu turul suurtes kogustes kättesaadavad. Komisjon soovib kehtestada stiimuleid selliselt, et direktiivis 2009/28/EÜ seatud 10 % eesmärgi saavutamisel transpordisektoris suurendatakse „täiustatud biokütuste” kaalu tavaliste agrokütustega võrreldes. |
| --- | --- |

2.4

Põhimõtteliselt jäädakse taimsest toorainest toodetud kütuste kasutamise juurde transpordisektoris – see on lähenemisviis, mida komitee teravalt kritiseeris. Ent nüüd tuleb piiritleda „traditsioonilised agrokütused” ning juhatada sisse üleminek nn „täiustatud” biokütustele, mille puhul ei ole karta maakasutuse kaudset muutumist. Nende „kütuste puhul, mida komisjon nimetab täiustatud” biokütusteks, on tegu vedelkütustega, mis toodetakse biogeensetest jäätmetest või vetikatest. Komisjoni arvab, et nende tootmist tuleks edendada, kuna need kütused ei ole praegu turul suurtes kogustes kättesaadavad. Komisjon soovib kehtestada stiimuleid selliselt, et direktiivis 2009/28/EÜ seatud 10 % eesmärgi saavutamisel transpordisektoris suurendatakse „täiustatud biokütuste” kaalu tavaliste agrokütustega võrreldes.

| 2.5 | Kokkuvõtvalt järgib komisjon oma ettepanekutega järgmisi eesmärke:






  — | piirata panus, mille tavalised biokütused annavad taastuvenergia direktiivis püstitatud eesmärkide saavutamisse maksimaalselt 5 %le energiakasutusest transpordisektoris, niisiis maksimaalselt poolele seatud 10 % eesmärgist; |
| --- | --- | --- |

2.5

Kokkuvõtvalt järgib komisjon oma ettepanekutega järgmisi eesmärke:

—

piirata panus, mille tavalised biokütused annavad taastuvenergia direktiivis püstitatud eesmärkide saavutamisse maksimaalselt 5 %le energiakasutusest transpordisektoris, niisiis maksimaalselt poolele seatud 10 % eesmärgist;

| — | edendada nn „täiustatud biokütuseid” (mille puhul maakasutuse kaudne muutumine on vähene või olematu), nii et „täiustatud biokütused” annavad muu hulgas puht arvutuslikult suurema panuse taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamisse kui agrokütused; |
| --- | --- |

—

edendada nn „täiustatud biokütuseid” (mille puhul maakasutuse kaudne muutumine on vähene või olematu), nii et „täiustatud biokütused” annavad muu hulgas puht arvutuslikult suurema panuse taastuvenergia direktiivi eesmärkide saavutamisse kui agrokütused;

| — | parandada biokütuse tootmisprotsesside mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele (vähendada kaasnevaid heiteid), vähendades selleks kasvuhoonegaaside heitkoguste läviväärtust uute käitiste puhul; |
| --- | --- |

—

parandada biokütuse tootmisprotsesside mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele (vähendada kaasnevaid heiteid), vähendades selleks kasvuhoonegaaside heitkoguste läviväärtust uute käitiste puhul;

| — | täiustada kasvuhoonegaaside heitkogustest aruandmist nii, et liikmesriike ja kütusetarnijaid kohustatakse biokütuse puhul teatama maakasutuse kaudsest muutumisest tingitud hinnangulist heidet. |
| --- | --- |

—

täiustada kasvuhoonegaaside heitkogustest aruandmist nii, et liikmesriike ja kütusetarnijaid kohustatakse biokütuse puhul teatama maakasutuse kaudsest muutumisest tingitud hinnangulist heidet.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitas ja toetas tolleaegset „Taastuvenergia direktiivi” ettepanekut käsitlevas arvamuses (5) direktiivi üldisi eesmärke, ent andis kriitilise hinnangu bioenergia kasutamisele transpordisektoris. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitas ja toetas tolleaegset „Taastuvenergia direktiivi” ettepanekut käsitlevas arvamuses (5) direktiivi üldisi eesmärke, ent andis kriitilise hinnangu bioenergia kasutamisele transpordisektoris.

| 3.2 | Euroopa vajab taastuvenergiate kasutamise järjekindlat laiendamist, aga sellega paralleelselt peab toimuma järjekindel energia kokkuhoid ja energiatõhususe ulatuslik parandamine ning ka struktuurilised muutused eri valdkondades (nagu näiteks transpordipoliitikas). |
| --- | --- |

3.2

Euroopa vajab taastuvenergiate kasutamise järjekindlat laiendamist, aga sellega paralleelselt peab toimuma järjekindel energia kokkuhoid ja energiatõhususe ulatuslik parandamine ning ka struktuurilised muutused eri valdkondades (nagu näiteks transpordipoliitikas).

| 3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei nõustunud transpordisektori erikohtlemisega ja agrokütustele keskendumisega, põhjendades seda järgmiselt: „diiselkütuse või siis bensiini agrokütusega osalise asendamise strateegiline kehtestamine on üks kõige väiksema tõhususe ja kõrgema hinnaga kliimakaitsemeetmeid ning tähendab praegu rahaliste vahendite ülimalt valet kasutamist. EMSK ei mõista, miks peaks poliitiliselt kõige enam toetama just kõige kallimaid meetmeid, seda enam, et lisaks majanduslikele küsimustele on vastuseta ka suur hulk keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid küsimusi. Komitee ei kiida heaks agrokütustele eraldi 10 % eesmärgi kehtestamist.” (6) See seisukoht ei ole muutunud. |
| --- | --- |

3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei nõustunud transpordisektori erikohtlemisega ja agrokütustele keskendumisega, põhjendades seda järgmiselt: „diiselkütuse või siis bensiini agrokütusega osalise asendamise strateegiline kehtestamine on üks kõige väiksema tõhususe ja kõrgema hinnaga kliimakaitsemeetmeid ning tähendab praegu rahaliste vahendite ülimalt valet kasutamist. EMSK ei mõista, miks peaks poliitiliselt kõige enam toetama just kõige kallimaid meetmeid, seda enam, et lisaks majanduslikele küsimustele on vastuseta ka suur hulk keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid küsimusi. Komitee ei kiida heaks agrokütustele eraldi 10 % eesmärgi kehtestamist.” (6) See seisukoht ei ole muutunud.

| 3.4 | Komisjon ei tohiks aga pidada silmas üksnes poliitilisel tasandil seatud 10 % sihtmärki. Tema eesmärk peaks olema pigem sellise sidusa poliitika väljatöötamine, mille eesmärk pikas perspektiivis oleks asendada võimalusel 100 % täna kasutatavatest fossiilsetest kütustest. |
| --- | --- |

3.4

Komisjon ei tohiks aga pidada silmas üksnes poliitilisel tasandil seatud 10 % sihtmärki. Tema eesmärk peaks olema pigem sellise sidusa poliitika väljatöötamine, mille eesmärk pikas perspektiivis oleks asendada võimalusel 100 % täna kasutatavatest fossiilsetest kütustest.

| 3.5 | Arvestades praegust liikluse mahtu, on neid võimalik asendada agrokütustega üksnes väga marginaalses osas. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon FAO on välja arvutanud, et kui transpordisektori praegune ülemaailme energiavajadus soovitakse katta agrokütustega, siis tuleks agrokütuste toomiseks võtta kasutusse 2/3 maailmas praegu olemasolevast põllumaast. |
| --- | --- |

3.5

Arvestades praegust liikluse mahtu, on neid võimalik asendada agrokütustega üksnes väga marginaalses osas. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon FAO on välja arvutanud, et kui transpordisektori praegune ülemaailme energiavajadus soovitakse katta agrokütustega, siis tuleks agrokütuste toomiseks võtta kasutusse 2/3 maailmas praegu olemasolevast põllumaast.

| 3.6 | Sellisest poliitikast tulenevad maakasutuse kaudset muutumist puudutavad mõjud on ilmselged. |
| --- | --- |

3.6

Sellisest poliitikast tulenevad maakasutuse kaudset muutumist puudutavad mõjud on ilmselged.

| 3.7 | Mis tahes liiki biokütused ei ole niisiis pikaajaline vahend levinud ülemäärase energiakasutuse probleemi lahendamiseks. Juba üksnes kättesaadavuse aspektist vaadatuna võiksid need asendada fossiilseid kütuseid üksnes väga piiratud määral. Seega on siin tegu maksimaalselt ajutise lahendusega (eriti mis puudutab sõiduautode liiklust, mille puhul on silmapiiril näha alternatiive vedelkütustele), millega võivad lisaks kaasneda veel märkimisväärsed ebasoovitavad kõrvaltoimed ning mis ei tohi mitte mingil juhul juhtida tähelepanu kõrvale sellelt, et meie energiatarbimise vähendamine kui selline on vältimatu, sõltumata energiaallikatest. |
| --- | --- |

3.7

Mis tahes liiki biokütused ei ole niisiis pikaajaline vahend levinud ülemäärase energiakasutuse probleemi lahendamiseks. Juba üksnes kättesaadavuse aspektist vaadatuna võiksid need asendada fossiilseid kütuseid üksnes väga piiratud määral. Seega on siin tegu maksimaalselt ajutise lahendusega (eriti mis puudutab sõiduautode liiklust, mille puhul on silmapiiril näha alternatiive vedelkütustele), millega võivad lisaks kaasneda veel märkimisväärsed ebasoovitavad kõrvaltoimed ning mis ei tohi mitte mingil juhul juhtida tähelepanu kõrvale sellelt, et meie energiatarbimise vähendamine kui selline on vältimatu, sõltumata energiaallikatest.

| 3.8 | Põhjus, miks komitee oli komisjoni 2008. aasta ettepaneku suhtes kriitiline ja distantseeritud, peitus maakasutuse kaudse muutumise küsimuses. Seepärast tervitab komitee praegust lähenemisviisi, mille eesmärk on piirata traditsiooniliste agrokütuste kasutamist.

  Maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on mõistetav, ent sisaldab tõsiseid vigu |
| --- | --- |

3.8

Põhjus, miks komitee oli komisjoni 2008. aasta ettepaneku suhtes kriitiline ja distantseeritud, peitus maakasutuse kaudse muutumise küsimuses. Seepärast tervitab komitee praegust lähenemisviisi, mille eesmärk on piirata traditsiooniliste agrokütuste kasutamist.

Maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on mõistetav, ent sisaldab tõsiseid vigu

| 3.9 | Komisjoni mõttekäik maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviisi puhul on mõistetav: alati, kui teatud põllumajandusmaa, kus siiani kasvatati toiduaineid ja sööta, võetakse kasutusse teistes kasutusvaldkondades (nagu nt agrokütuste, aga ka taimepõhiste materjalide tarvis jne), peab senine toiduainete ja sööda tootmine hakkama toimuma teistel maadel, mis võib seal tuua endaga kaasa negatiivseid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid tagajärgi. |
| --- | --- |

3.9

Komisjoni mõttekäik maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviisi puhul on mõistetav: alati, kui teatud põllumajandusmaa, kus siiani kasvatati toiduaineid ja sööta, võetakse kasutusse teistes kasutusvaldkondades (nagu nt agrokütuste, aga ka taimepõhiste materjalide tarvis jne), peab senine toiduainete ja sööda tootmine hakkama toimuma teistel maadel, mis võib seal tuua endaga kaasa negatiivseid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid tagajärgi.

| 3.10 | Seepärast on mõistetav kaasata need „maakasutuse kaudsed muutumised” poliitilis-strateegilistesse kaalutlustesse. |
| --- | --- |

3.10

Seepärast on mõistetav kaasata need „maakasutuse kaudsed muutumised” poliitilis-strateegilistesse kaalutlustesse.

| 3.11 | Komisjoni tellimusel koostatud uurimusest selgub, et maakasutuse kaudsed muutumised puudutaksid 1,4 miljonit hektarit üksnes siis, kui agrokütuste kasutamine tõuseks praeguselt alla 5 %-lt 10 %-le. |
| --- | --- |

3.11

Komisjoni tellimusel koostatud uurimusest selgub, et maakasutuse kaudsed muutumised puudutaksid 1,4 miljonit hektarit üksnes siis, kui agrokütuste kasutamine tõuseks praeguselt alla 5 %-lt 10 %-le.

| 3.12 | Komitee juhib komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu tähelepanu sellele, et maakasutuse kaudset muutumist ei põhjusta üksnes vedelkütuste kasutamine. Seda tingib palju enam sellise biomassi kasutamine, mille puhul ei ole tegu jäätmetega. |
| --- | --- |

3.12

Komitee juhib komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu tähelepanu sellele, et maakasutuse kaudset muutumist ei põhjusta üksnes vedelkütuste kasutamine. Seda tingib palju enam sellise biomassi kasutamine, mille puhul ei ole tegu jäätmetega.

| 3.13 | Loogiliselt võttes tähendab see, et praegusele vedelkütuste lähenemisviisile sarnanevat lähenemisviisi tuleks järgida ka gaasiliste ja tahkete energiakandjate puhul. Näiteks Saksamaal kasutati 2011. aastal lisaks 1,2 miljonile hektarile, millel kasvatati traditsiooniliste agrokütuste tootmiseks vajalikke taimi, veel umbes 1 miljon hektarit põllumajandusmaad biogaasi tootmiseks vajalike taimede (eelkõige maisi) kasvatamiseks. Kui taimedest toodetakse kütust, rakendatakse maakasutuse kaudse muutumise tegurit, kui neist toodetakse elektrit, siis aga mitte. See on ebaloogiline ja ebajärjekindel. |
| --- | --- |

3.13

Loogiliselt võttes tähendab see, et praegusele vedelkütuste lähenemisviisile sarnanevat lähenemisviisi tuleks järgida ka gaasiliste ja tahkete energiakandjate puhul. Näiteks Saksamaal kasutati 2011. aastal lisaks 1,2 miljonile hektarile, millel kasvatati traditsiooniliste agrokütuste tootmiseks vajalikke taimi, veel umbes 1 miljon hektarit põllumajandusmaad biogaasi tootmiseks vajalike taimede (eelkõige maisi) kasvatamiseks. Kui taimedest toodetakse kütust, rakendatakse maakasutuse kaudse muutumise tegurit, kui neist toodetakse elektrit, siis aga mitte. See on ebaloogiline ja ebajärjekindel.

| 3.14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab mõttekaks kasutada transpordisektoris selliseid energiakandjaid nagu biomass, mille toomiseks võetakse kasutusele eraldi maa-alad, üksnes siis, kui praktilisemad alternatiivid puuduvad. Biomass on küll taastuv energiaallikas, ent vajaduse tõttu suurte maa-alade järele ei ole see piiramatult kasutatav. |
| --- | --- |

3.14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab mõttekaks kasutada transpordisektoris selliseid energiakandjaid nagu biomass, mille toomiseks võetakse kasutusele eraldi maa-alad, üksnes siis, kui praktilisemad alternatiivid puuduvad. Biomass on küll taastuv energiaallikas, ent vajaduse tõttu suurte maa-alade järele ei ole see piiramatult kasutatav.

| 3.15 | Tihti on alternatiivid olemas või on võimalik need välja arendada, näiteks elektripõhise liikuvuse raames, mis võimaldab toota energiat tuule- ja päikeseenergiast seejuures palju vähem maapinda kasutades – näiteks 10 GWh elektri tootmiseks aastas on vaja 400 ha maisipõlde, ent kõigest 8 ha katusepinda (kaetud fotogalvaanikaseadmetega) või 0,3 ha maad (kui kasutatakse tuuleenergiat). Teiste sõnadega: seal, kus elektripõhine liikuvus on mõeldav ning ka majanduslikult mõttekas ja praktiliselt teostatav, tuleks tegeleda selle väljaarendamise ja kasutamisega, et ennetada konkurentsi maakasutuses või hoida seda võimalikult madalana. |
| --- | --- |

3.15

Tihti on alternatiivid olemas või on võimalik need välja arendada, näiteks elektripõhise liikuvuse raames, mis võimaldab toota energiat tuule- ja päikeseenergiast seejuures palju vähem maapinda kasutades – näiteks 10 GWh elektri tootmiseks aastas on vaja 400 ha maisipõlde, ent kõigest 8 ha katusepinda (kaetud fotogalvaanikaseadmetega) või 0,3 ha maad (kui kasutatakse tuuleenergiat). Teiste sõnadega: seal, kus elektripõhine liikuvus on mõeldav ning ka majanduslikult mõttekas ja praktiliselt teostatav, tuleks tegeleda selle väljaarendamise ja kasutamisega, et ennetada konkurentsi maakasutuses või hoida seda võimalikult madalana.

| 3.16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei näe komisjoni esitatud ettepanekus sidusat terviklikku lähenemisviisi, seda ei bioenergia osas ega ka transpordisektori probleemide lahendamiseks, mida komisjon on ikka ja jälle esile tõstnud, nimelt seal, kus






  a) | sõltuvus energiaimpordist on väga suur ja |
| --- | --- | --- |

3.16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei näe komisjoni esitatud ettepanekus sidusat terviklikku lähenemisviisi, seda ei bioenergia osas ega ka transpordisektori probleemide lahendamiseks, mida komisjon on ikka ja jälle esile tõstnud, nimelt seal, kus

a)

sõltuvus energiaimpordist on väga suur ja

| b) | kus kasvuhoonegaaside heitkogused on iseäranis kontrolli alt väljunud. |
| --- | --- |

b)

kus kasvuhoonegaaside heitkogused on iseäranis kontrolli alt väljunud.

Uus lähenemisviis ei paranda kuigivõrd kliimakaitset ja energiavarustuse kindlust

| 3.17 | Komisjon on teadlik sellest, et jäätmetest või siis vetikatest toodetud nn „täiustatud biokütused” on märkimisväärselt kallimad kui toidukultuuridest valmistatud „traditsioonilised agrokütused”. Kuna komisjon lähtub sellest, et selliseid „täiustatud kütuseid” on vaja 10 % eesmärgi saavutamiseks, kasutatakse selle sihtmärgi saavutamiseks arvutuslikku trikki. Igale liitrile „täiustatud kütusele”, mis toodetakse direktiivi ettepaneku IX lisa A osas loetletud lähteainetest (nt vetikad, õled, loomasõnnik ja reoveesete, pähklikoored, puukoor, saepuru ja puitlaastud, puulehed) lisatakse tegur 4, niisiis arvestatakse, nagu oleks tegu nelja liitri „traditsioonilise agrokütusega”. Kütustele, mis on toodetud kasutatud toiduõlist, loomarasvast, toiduks mittekasutatavast tselluloosmaterjalist (IX lisa B osa) lisatakse tegur 2. |
| --- | --- |

3.17

Komisjon on teadlik sellest, et jäätmetest või siis vetikatest toodetud nn „täiustatud biokütused” on märkimisväärselt kallimad kui toidukultuuridest valmistatud „traditsioonilised agrokütused”. Kuna komisjon lähtub sellest, et selliseid „täiustatud kütuseid” on vaja 10 % eesmärgi saavutamiseks, kasutatakse selle sihtmärgi saavutamiseks arvutuslikku trikki. Igale liitrile „täiustatud kütusele”, mis toodetakse direktiivi ettepaneku IX lisa A osas loetletud lähteainetest (nt vetikad, õled, loomasõnnik ja reoveesete, pähklikoored, puukoor, saepuru ja puitlaastud, puulehed) lisatakse tegur 4, niisiis arvestatakse, nagu oleks tegu nelja liitri „traditsioonilise agrokütusega”. Kütustele, mis on toodetud kasutatud toiduõlist, loomarasvast, toiduks mittekasutatavast tselluloosmaterjalist (IX lisa B osa) lisatakse tegur 2.

| 3.18 | See tähendab, et tegelik 10 % eesmärk loetakse saavutatuks kõigest 2,5 % „täiustatud kütuste” osakaaluga, millele lisatakse tegur 4. Kui lähtuda sellest, et need „täiustatud kütused” toovad fossiilsete kütustega võrreldes kaasa kasvuhoonegaaside vähendamise 60 %, siis väheneks kokkuvõttes transpordisektori poolt põhjustatav kasvuhoonegaaside hulk umbes 1,5 %. Kuna transpordisektori kasvuhoonegaasid moodustavad umbes 25 % ELi koguheitest, siis saavutataks ELi kõigi kasvuhoonegaaside arvutuslik vähendamine vähem kui poole protsendi võrra! |
| --- | --- |

3.18

See tähendab, et tegelik 10 % eesmärk loetakse saavutatuks kõigest 2,5 % „täiustatud kütuste” osakaaluga, millele lisatakse tegur 4. Kui lähtuda sellest, et need „täiustatud kütused” toovad fossiilsete kütustega võrreldes kaasa kasvuhoonegaaside vähendamise 60 %, siis väheneks kokkuvõttes transpordisektori poolt põhjustatav kasvuhoonegaaside hulk umbes 1,5 %. Kuna transpordisektori kasvuhoonegaasid moodustavad umbes 25 % ELi koguheitest, siis saavutataks ELi kõigi kasvuhoonegaaside arvutuslik vähendamine vähem kui poole protsendi võrra!

| 3.19 | Ükskõik, kas seatud 10 % eesmärk saavutatakse nüüd 2,5 % „moodsate” biokütustega või kombinatsiooniga, milles traditsiooniliste kütuste maksimaalne osa on 5 % ja „täiustatud biokütuste” osa näiteks 1,25 % – seda ei ole võimalik vaadelda kui põhimõttelist panust ELi energiavarustuse kindluse tõstmisesse ja kliimakaitse eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

3.19

Ükskõik, kas seatud 10 % eesmärk saavutatakse nüüd 2,5 % „moodsate” biokütustega või kombinatsiooniga, milles traditsiooniliste kütuste maksimaalne osa on 5 % ja „täiustatud biokütuste” osa näiteks 1,25 % – seda ei ole võimalik vaadelda kui põhimõttelist panust ELi energiavarustuse kindluse tõstmisesse ja kliimakaitse eesmärkide saavutamisse.

| 3.20 | Pikas perspektiivis on transpordisektoris vaja taastuvenergia osakaalu, mis ületab suurelt praeguse 10 % sihtmärgi. Komisjon ise kavandab aastaks 2050 transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kuni 67 %. Esitatud ettepanek ei pane alust strateegiale, mis tõotaks edu selle eesmärgi saavutamisel.

  Komisjoni lähenemisviis nurjab Euroopa proteiinistrateegia |
| --- | --- |

3.20

Pikas perspektiivis on transpordisektoris vaja taastuvenergia osakaalu, mis ületab suurelt praeguse 10 % sihtmärgi. Komisjon ise kavandab aastaks 2050 transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kuni 67 %. Esitatud ettepanek ei pane alust strateegiale, mis tõotaks edu selle eesmärgi saavutamisel.

Komisjoni lähenemisviis nurjab Euroopa proteiinistrateegia

| 3.21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviisiga saab arvestada üksnes siis, kui tegu on uute kasutusliikidega, mitte aga siis, kui tegu on senise kasutuse piirkondliku nihkumisega. Ja just siinkohal sisaldab komisjoni ettepanek põhimõttelist viga. |
| --- | --- |

3.21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviisiga saab arvestada üksnes siis, kui tegu on uute kasutusliikidega, mitte aga siis, kui tegu on senise kasutuse piirkondliku nihkumisega. Ja just siinkohal sisaldab komisjoni ettepanek põhimõttelist viga.

| 3.22 | Maakasutuse kaudse muutumise arvutustes märgib komisjon, et taimeõlide tootmisel tekib lisatootena nn õli- ehk proteiinikook, mille „väärtust” hinnatakse aga üksnes kliimapoliitikast lähtuvalt, kaasates kasvuhoonegaaside võrdlevasse analüüsi vaid selle kütteväärtuse. |
| --- | --- |

3.22

Maakasutuse kaudse muutumise arvutustes märgib komisjon, et taimeõlide tootmisel tekib lisatootena nn õli- ehk proteiinikook, mille „väärtust” hinnatakse aga üksnes kliimapoliitikast lähtuvalt, kaasates kasvuhoonegaaside võrdlevasse analüüsi vaid selle kütteväärtuse.

| 3.23 | Mitte kellelgi Euroopas ei tuleks pähe õlikooke põletama hakata. Enamgi, õlitaimede kasvatamine Euroopas on vägagi mõttekas. Näiteks rapsi aretati viimastel aastakümnetel seepärast, et edendada selle kasvatamist loomasöödana parandamaks nii Euroopa ülimalt halba proteiiniga varustatust. Komitee on korduvalt sellele viidanud, et eeltoodu on ilmtingimata vajalik, sest hetkel tuleb ligi 75 % loomasöödana kasutatavast proteiinikogusest sisse vedada. Proteiinirikaste taimede kasvatamisega Euroopas on võimalik vähendada proteiinirikaste taimede, nt soja sissevedu ning nii saab vähendada ka tööstusliku sojakasvandusega osalt kaasnevaid negatiivseid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid mõjusid ülemeremaades. |
| --- | --- |

3.23

Mitte kellelgi Euroopas ei tuleks pähe õlikooke põletama hakata. Enamgi, õlitaimede kasvatamine Euroopas on vägagi mõttekas. Näiteks rapsi aretati viimastel aastakümnetel seepärast, et edendada selle kasvatamist loomasöödana parandamaks nii Euroopa ülimalt halba proteiiniga varustatust. Komitee on korduvalt sellele viidanud, et eeltoodu on ilmtingimata vajalik, sest hetkel tuleb ligi 75 % loomasöödana kasutatavast proteiinikogusest sisse vedada. Proteiinirikaste taimede kasvatamisega Euroopas on võimalik vähendada proteiinirikaste taimede, nt soja sissevedu ning nii saab vähendada ka tööstusliku sojakasvandusega osalt kaasnevaid negatiivseid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid mõjusid ülemeremaades.

| 3.24 | Taimeõli ei ole niisiis õlikultuuride kasvatamise esmane eesmärk. Umbes 2/3 saagist moodustab proteiinikook, vaid 1/3 õli. Õli, sarnaselt õlgedega, on niisiis võrreldav tootmise käigus tekkiva kõrvaltoote ehk jäätmega (7). |
| --- | --- |

3.24

Taimeõli ei ole niisiis õlikultuuride kasvatamise esmane eesmärk. Umbes 2/3 saagist moodustab proteiinikook, vaid 1/3 õli. Õli, sarnaselt õlgedega, on niisiis võrreldav tootmise käigus tekkiva kõrvaltoote ehk jäätmega (7).

| 3.25 | Ühelt poolt väidab komisjon, et soovib edendada kõrval- või siis jääktooteid, kõnealuses ettepanekus seatakse aga küsimuse alla Euroopa proteiinitootmine ja koos sellega ka taimeõlide otsene kasutamine, mis on vägagi mõttekas. See on kõike muud kui sidus poliitika.

  Maakasutuse kaudne muutumine on ainult üks kriteerium – bioenergia on palju enam kui lihtsalt maakasutuse ja kasvuhoonegaaside küsimus |
| --- | --- |

3.25

Ühelt poolt väidab komisjon, et soovib edendada kõrval- või siis jääktooteid, kõnealuses ettepanekus seatakse aga küsimuse alla Euroopa proteiinitootmine ja koos sellega ka taimeõlide otsene kasutamine, mis on vägagi mõttekas. See on kõike muud kui sidus poliitika.

Maakasutuse kaudne muutumine on ainult üks kriteerium – bioenergia on palju enam kui lihtsalt maakasutuse ja kasvuhoonegaaside küsimus

| 3.26 | Komisjon taandab oma ettepanekutega bioenergia üle peetavad arutelud fossiilsete ja taastuvate energiaallikate põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste võrdlevaks analüüsiks. Komisjon on seisukohal, et biogeensed kütused võetakse taastuvenergia direktiivi üksnes siis, kui need saavutavad fossiilsete kütustega võrreldes teatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise määra. |
| --- | --- |

3.26

Komisjon taandab oma ettepanekutega bioenergia üle peetavad arutelud fossiilsete ja taastuvate energiaallikate põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste võrdlevaks analüüsiks. Komisjon on seisukohal, et biogeensed kütused võetakse taastuvenergia direktiivi üksnes siis, kui need saavutavad fossiilsete kütustega võrreldes teatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise määra.

| 3.27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et selline poliitika on lühinägelik, sest jätab vaatluse alt välja teised olulised küsimused, nagu varustuskindlus (k.a piirkondlike varustusstruktuuride väljaarendamine). Ei arvestata ka fossiilse energia/tooraine ammendumise küsimusega, sotsiaalsete aspektidega, nagu väiketalunike või põlisrahvaste tõrjumine ülemeremaade põllumajanduspiirkondadest, ega ka toiduaineturgudel aset leidvate hinnaarengutega, sest neid aspekte ei ole võimalik matemaatiliselt ümber arvutada „kasvuhoonegaaside ekvivalendiks”, nagu seda tehti maakasutuse kaudse muutumise puhul. |
| --- | --- |

3.27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et selline poliitika on lühinägelik, sest jätab vaatluse alt välja teised olulised küsimused, nagu varustuskindlus (k.a piirkondlike varustusstruktuuride väljaarendamine). Ei arvestata ka fossiilse energia/tooraine ammendumise küsimusega, sotsiaalsete aspektidega, nagu väiketalunike või põlisrahvaste tõrjumine ülemeremaade põllumajanduspiirkondadest, ega ka toiduaineturgudel aset leidvate hinnaarengutega, sest neid aspekte ei ole võimalik matemaatiliselt ümber arvutada „kasvuhoonegaaside ekvivalendiks”, nagu seda tehti maakasutuse kaudse muutumise puhul.

| 3.28 | Kasvuhoonegaaside võrdlusandmete puhul ei tehta lisaks piisavalt rangelt vahet fossiilse kütuse, ammenduva nafta (mis on bensiini, diislikütuse ja kerosiini tooraine) ja taastuva vara nagu taimeõli (kui Euroopa proteiinistrateegia jääktoode) vahel. Kui kasvuhoonegaaside võrdlusandmeid soovitakse kasutada adekvaatselt, tuleb nendes tingimata fossiilsete ja taastuvate varade vahel vahet teha. See tähendab: nafta derivaatidele (lähtuvalt nende konkreetsest mõjust) tuleks tulevikus lisada jõuline negatiivne tegur, lisaks tuleks fossiilsete energiakandjate kliimamõju arvutustes arvestada uute, (kliimale) kahjulikumate kaevandusmeetoditega (nt õliliiva või põlevkivi kaevandamisel) – neid aspekte peab komisjon parandama. |
| --- | --- |

3.28

Kasvuhoonegaaside võrdlusandmete puhul ei tehta lisaks piisavalt rangelt vahet fossiilse kütuse, ammenduva nafta (mis on bensiini, diislikütuse ja kerosiini tooraine) ja taastuva vara nagu taimeõli (kui Euroopa proteiinistrateegia jääktoode) vahel. Kui kasvuhoonegaaside võrdlusandmeid soovitakse kasutada adekvaatselt, tuleb nendes tingimata fossiilsete ja taastuvate varade vahel vahet teha. See tähendab: nafta derivaatidele (lähtuvalt nende konkreetsest mõjust) tuleks tulevikus lisada jõuline negatiivne tegur, lisaks tuleks fossiilsete energiakandjate kliimamõju arvutustes arvestada uute, (kliimale) kahjulikumate kaevandusmeetoditega (nt õliliiva või põlevkivi kaevandamisel) – neid aspekte peab komisjon parandama.

| 3.29 | Lisaks tuleb silmas pidada seda, et eri biogeensete kütuste vahel esinevad väga suured erinevused. Biokütuste kasvuhoonegaaside heitkogused tulenevad: a) taimede kasvatamise viisist ja b) biokütuse tehniliseks valmistamiseks vajalikest kuludest, k.a tooraine ja lõpptoote transport. |
| --- | --- |

3.29

Lisaks tuleb silmas pidada seda, et eri biogeensete kütuste vahel esinevad väga suured erinevused. Biokütuste kasvuhoonegaaside heitkogused tulenevad: a) taimede kasvatamise viisist ja b) biokütuse tehniliseks valmistamiseks vajalikest kuludest, k.a tooraine ja lõpptoote transport.

| 3.30 | Biokütuseid, mille tootmisel rakendatakse loodus- ja ressursisõbralikke meetodeid (nagu mahepõllunduses), tuleb niisiis eristada sellistest, mille tootmisel kasutatakse suurtes kogustes põllumajanduskemikaale (mis halvendab kasvuhoonegaaside näitajat), kohapeal toodetud kütuseid tuleb omakorda eristada kesksetest, suurtest tehnilistest rajatistest pärinevatest kütustest jne. Komisjon selliselt ei erista. |
| --- | --- |

3.30

Biokütuseid, mille tootmisel rakendatakse loodus- ja ressursisõbralikke meetodeid (nagu mahepõllunduses), tuleb niisiis eristada sellistest, mille tootmisel kasutatakse suurtes kogustes põllumajanduskemikaale (mis halvendab kasvuhoonegaaside näitajat), kohapeal toodetud kütuseid tuleb omakorda eristada kesksetest, suurtest tehnilistest rajatistest pärinevatest kütustest jne. Komisjon selliselt ei erista.

| 3.31 | Enamgi, komisjoni välja pakutud arvutusmeetodid panevad hämmastaval moel isegi suure energia- ja transpordikuluga toodetud „täiustatud” kütused arvutuslikult paremasse olukorda kui näiteks looduse poolt põhimõtteliselt „nulltariifiga” loodud toode (nagu puhas taimeõli), vt punkt 4. Komitee peab seda vastuvõetamatuks. |
| --- | --- |

3.31

Enamgi, komisjoni välja pakutud arvutusmeetodid panevad hämmastaval moel isegi suure energia- ja transpordikuluga toodetud „täiustatud” kütused arvutuslikult paremasse olukorda kui näiteks looduse poolt põhimõtteliselt „nulltariifiga” loodud toode (nagu puhas taimeõli), vt punkt 4. Komitee peab seda vastuvõetamatuks.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Komisjon sedastab, et „täiustatud kütuste” puhul ei ole karta maakasutuse kaudse muutumise ohtu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on oluline viidata sellele, et eeltoodu ei tähenda mitte mingil juhul nende kliimapoliitilise ohtlikkuse puudumist. Järgnevalt soovib komitee selgitada oma kriitilist suhtumist nüüd kavandatud lähenemisviisi, võttes aluseks neli konkreetset näidet komisjoni väljapakutud „jäätmete” nimekirjast.

4.2   Glütserool

| 4.2.1 | Komisjon panustab nüüd „täiustatud biokütuste” puhul „traditsioonilise” biodiislikütuse asemel, mida soovitakse piirata, muu hulgas glütseroolile. Nüüdseks on aga just Euroopa suurimad biodiislikütuse tootjad kasvanud Euroopa suurimateks glütseroolitarnijateks, 80 % Euroopa glütseroolitootmisest on välja kasvanud biodiislitootmisest (8). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks tõstatub siin küsimus: kust peaks tulevikus pärinema laiaulatuslikumalt kasutatav „toorglütserool”, kui asjaomase aine lähteaine (biodiislikütus) tootmist soovitakse piirata. Siin on sisemine vastuolu. |
| --- | --- |

4.2.1

Komisjon panustab nüüd „täiustatud biokütuste” puhul „traditsioonilise” biodiislikütuse asemel, mida soovitakse piirata, muu hulgas glütseroolile. Nüüdseks on aga just Euroopa suurimad biodiislikütuse tootjad kasvanud Euroopa suurimateks glütseroolitarnijateks, 80 % Euroopa glütseroolitootmisest on välja kasvanud biodiislitootmisest (8). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks tõstatub siin küsimus: kust peaks tulevikus pärinema laiaulatuslikumalt kasutatav „toorglütserool”, kui asjaomase aine lähteaine (biodiislikütus) tootmist soovitakse piirata. Siin on sisemine vastuolu.

| 4.2.2 | Komisjon on ise selgitanud, et kliimapoliitiliselt ja energeetiliselt oleks niikuinii mõttekam kasutada taimeõli töötlemata, mitte seda ümberesterdada biodiislikütuseks (vt direktiivi 2009/28/EÜ V lisa, A osa). Selle kliimapoliitiliselt mõtteka tegutsemisviisi puhul ei tekiks üldse glütserooli. Komisjoni praegune ettepanek toob aga endaga kaasa märkimisväärse ja fataalse konkurentsimoonutuse kasvuhoonegaaside heitkoguste reastamisel. Tööstuslik jääktoode glütserool, mis saadakse energiamahuka tootmisprotsessi tulemusel (nimelt taimeõli ümberesterdamisel biodiislikütuseks), omandab jääkväärtusele teguri 4 lisamise, s.o neljaga korrutamise tõttu fiktiivselt kõrgema kasvuhoonegaaside-väärtuse, kui on tema lähtetootel taimeõlil. Paberil luuakse arvutuslik kasvuhoonegaaside kokkuhoiu eelis, mida aga tegelikkuses ei ole olemas (vt ka punkt 4.4.3). |
| --- | --- |

4.2.2

Komisjon on ise selgitanud, et kliimapoliitiliselt ja energeetiliselt oleks niikuinii mõttekam kasutada taimeõli töötlemata, mitte seda ümberesterdada biodiislikütuseks (vt direktiivi 2009/28/EÜ V lisa, A osa). Selle kliimapoliitiliselt mõtteka tegutsemisviisi puhul ei tekiks üldse glütserooli. Komisjoni praegune ettepanek toob aga endaga kaasa märkimisväärse ja fataalse konkurentsimoonutuse kasvuhoonegaaside heitkoguste reastamisel. Tööstuslik jääktoode glütserool, mis saadakse energiamahuka tootmisprotsessi tulemusel (nimelt taimeõli ümberesterdamisel biodiislikütuseks), omandab jääkväärtusele teguri 4 lisamise, s.o neljaga korrutamise tõttu fiktiivselt kõrgema kasvuhoonegaaside-väärtuse, kui on tema lähtetootel taimeõlil. Paberil luuakse arvutuslik kasvuhoonegaaside kokkuhoiu eelis, mida aga tegelikkuses ei ole olemas (vt ka punkt 4.4.3).

4.3   Puit (Biomass to liquid)

| 4.3.1 | Tehniliselt on kindlasti võimalik valida „Biomass to liquid” tee, nii nagu komisjon seda välja pakub nt puitu kasutades. Asjaomane Fischer-Tropschi protsess on tuntud juba aastakümneid. See seisneb selles, et puidu ligniinimolekulid lõhustatakse täielikult ja järelejääv CO sünteesitakse CH-molekulideks, lisades selleks tavaliselt H2-te. |
| --- | --- |

4.3.1

Tehniliselt on kindlasti võimalik valida „Biomass to liquid” tee, nii nagu komisjon seda välja pakub nt puitu kasutades. Asjaomane Fischer-Tropschi protsess on tuntud juba aastakümneid. See seisneb selles, et puidu ligniinimolekulid lõhustatakse täielikult ja järelejääv CO sünteesitakse CH-molekulideks, lisades selleks tavaliselt H2-te.

| 4.3.2 | Selleks protsessiks ei saa (!) kasutada puidujääke ega puukoort, see nõuab kõrge kvaliteediga puitu (mis loob konkurentsi mööbli- ja vineerpuidule), kuna just puidujääkides ja puukoores esinevad võõrmolekulid segavad Fischer-Tropschi protsessi. |
| --- | --- |

4.3.2

Selleks protsessiks ei saa (!) kasutada puidujääke ega puukoort, see nõuab kõrge kvaliteediga puitu (mis loob konkurentsi mööbli- ja vineerpuidule), kuna just puidujääkides ja puukoores esinevad võõrmolekulid segavad Fischer-Tropschi protsessi.

| 4.3.3 | Kõnealune protsess on ülimalt energiamahukas! 1 000 kg kõrge kvaliteediga palkidest (milles on 60 massiprotsenti orgaanilisi aineid) on võimalik toota 135 kg diislikütust. Protsessi käigus läheb kaotsi 85 % puidus sisaldunud energiast, kõigest umbes 15 % muundatakse „täiustatud biokütuseks”. See tähendab, et 1 000 puuga metsast põletatakse 850 puud töötlemisenergiaks, et saada kütust vähem kui 150 puust. Järgnevas biomass to liquid-kütuse põletamisel autode mootoris paisatakse õhku fotosünteesi käigus seotud kõigi 1 000 puu CO2. |
| --- | --- |

4.3.3

Kõnealune protsess on ülimalt energiamahukas! 1 000 kg kõrge kvaliteediga palkidest (milles on 60 massiprotsenti orgaanilisi aineid) on võimalik toota 135 kg diislikütust. Protsessi käigus läheb kaotsi 85 % puidus sisaldunud energiast, kõigest umbes 15 % muundatakse „täiustatud biokütuseks”. See tähendab, et 1 000 puuga metsast põletatakse 850 puud töötlemisenergiaks, et saada kütust vähem kui 150 puust. Järgnevas biomass to liquid-kütuse põletamisel autode mootoris paisatakse õhku fotosünteesi käigus seotud kõigi 1 000 puu CO2.

| 4.3.4 | See on energiaalaselt mitteaktsepteeritavalt madal tulemus ja väga kaugel energiatõhususest, mida komisjon ikka ja jälle nõuab. Kooskõlas energiatõhususe eesmärkidega tuleb panustada protsessidesse, mille abil on võimalik saavutada energiakasutuse seisukohast vastuvõetav mõju. |
| --- | --- |

4.3.4

See on energiaalaselt mitteaktsepteeritavalt madal tulemus ja väga kaugel energiatõhususest, mida komisjon ikka ja jälle nõuab. Kooskõlas energiatõhususe eesmärkidega tuleb panustada protsessidesse, mille abil on võimalik saavutada energiakasutuse seisukohast vastuvõetav mõju.

| 4.3.5 | Sellele vaatamata kujutatakse seda protsessi ELi taastuvenergiapoliitika raamides kui suuremalt jaolt CO2-neutraalset, just seepärast, et puitu tahetakse kasutada töötlemisenergiana. Teiselt poolt kavandab EL CO2 talletaja rajamist. Mis oleks selle jaoks veel sobivam, kui talletada CO2 puitu ja hoida seda seal ka pikaajaliselt seotuna, niisiis mitte kohe jälle ära põletada – näiteks „täiustatud biokütuste” toomiseks? |
| --- | --- |

4.3.5

Sellele vaatamata kujutatakse seda protsessi ELi taastuvenergiapoliitika raamides kui suuremalt jaolt CO2-neutraalset, just seepärast, et puitu tahetakse kasutada töötlemisenergiana. Teiselt poolt kavandab EL CO2 talletaja rajamist. Mis oleks selle jaoks veel sobivam, kui talletada CO2 puitu ja hoida seda seal ka pikaajaliselt seotuna, niisiis mitte kohe jälle ära põletada – näiteks „täiustatud biokütuste” toomiseks?

| 4.3.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab: säästvast metsandusettevõttest pärinevat puitu loomulikult võib ja peabki kasutama ka energiaalasteks eesmärkideks, et asendada näiteks fossiilseid energiakandjaid, nagu naftat või kivisütt. Komitee on aga juba varem viidanud (9) sellele, et tuleb kinni pidada Teadusuuringute Ühiskeskuse soovitustest ja teha esmajoones valik kliimapoliitiliselt kõige tõhusama ja majanduslikult kõige mõttekama meetme kasuks. See seisneb esmalt puidu kasutamises soojuse tootmiseks (näiteks lähiküttesüsteemid, optimaalne soojuse- ja elektrienergia koostootmine) ja mitte energiamahukates keemilistes muundamisprotsessides, et toota puidust vedelkütust transpordisektori jaoks (10). |
| --- | --- |

4.3.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab: säästvast metsandusettevõttest pärinevat puitu loomulikult võib ja peabki kasutama ka energiaalasteks eesmärkideks, et asendada näiteks fossiilseid energiakandjaid, nagu naftat või kivisütt. Komitee on aga juba varem viidanud (9) sellele, et tuleb kinni pidada Teadusuuringute Ühiskeskuse soovitustest ja teha esmajoones valik kliimapoliitiliselt kõige tõhusama ja majanduslikult kõige mõttekama meetme kasuks. See seisneb esmalt puidu kasutamises soojuse tootmiseks (näiteks lähiküttesüsteemid, optimaalne soojuse- ja elektrienergia koostootmine) ja mitte energiamahukates keemilistes muundamisprotsessides, et toota puidust vedelkütust transpordisektori jaoks (10).

4.4   Õled

| 4.4.1 | Keskkonnaalasest ja kliimapoliitilisest vaatenurgast on enam kui problemaatiline, et komisjon tunnistab õled lihtsalt „jäätmeteks” (kasutuks jäägiks). Aastasadade jooksul on õled olnud keskne materjal talupoeglikus majandusringluses. Ühe hektari kvaliteetse põllumaa põues elab umbes 10 tonni elusolendeid, kes vajavad toitu. Selle kohta peab teadma, et mitmete aastasadade jooksul tekitasid õlgedest, puulehtedest ja närtsinud rohust jne huumust maapinnas elavad elusolendid. Huumus tähendab kvaliteetset pinnast, viljakust ja CO2 talletajat. |
| --- | --- |

4.4.1

Keskkonnaalasest ja kliimapoliitilisest vaatenurgast on enam kui problemaatiline, et komisjon tunnistab õled lihtsalt „jäätmeteks” (kasutuks jäägiks). Aastasadade jooksul on õled olnud keskne materjal talupoeglikus majandusringluses. Ühe hektari kvaliteetse põllumaa põues elab umbes 10 tonni elusolendeid, kes vajavad toitu. Selle kohta peab teadma, et mitmete aastasadade jooksul tekitasid õlgedest, puulehtedest ja närtsinud rohust jne huumust maapinnas elavad elusolendid. Huumus tähendab kvaliteetset pinnast, viljakust ja CO2 talletajat.

| 4.4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ei ole selge, mida komisjon tegelikult tahab – CO2 talletajaid ehitada ja laiendada või võtta potentsiaalsetelt talletajatelt olulised vahendid, reserveerides õled esmajoones kütuse valmistamiseks? |
| --- | --- |

4.4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ei ole selge, mida komisjon tegelikult tahab – CO2 talletajaid ehitada ja laiendada või võtta potentsiaalsetelt talletajatelt olulised vahendid, reserveerides õled esmajoones kütuse valmistamiseks?

| 4.4.3 | EL toetab viimast, tunnistades õled „jäätmeteks” ja soovib sellest – energiamahuka protsessi vahendusel – toota „täiustatud kütust”, mille energiaväärtus korrutatakse transpordisektori kliimaeesmärkide täitmisel neljaga. Samas ei arvestata sellega kaasnevat CO2 talletaja kadumist! |
| --- | --- |

4.4.3

EL toetab viimast, tunnistades õled „jäätmeteks” ja soovib sellest – energiamahuka protsessi vahendusel – toota „täiustatud kütust”, mille energiaväärtus korrutatakse transpordisektori kliimaeesmärkide täitmisel neljaga. Samas ei arvestata sellega kaasnevat CO2 talletaja kadumist!

| 4.4.4 | Veel üks asjaolu, millele ei ole mõeldud: kui pinnase süsteemis puuduvad õled, ei tekita see probleeme mitte üksnes pinnase struktuurile ja mikroorganismidele. Ka seeläbi puudujäävad toitained tuleb asendada mineraalväetistega, mille tootmine võtab nii raha kui energiat. |
| --- | --- |

4.4.4

Veel üks asjaolu, millele ei ole mõeldud: kui pinnase süsteemis puuduvad õled, ei tekita see probleeme mitte üksnes pinnase struktuurile ja mikroorganismidele. Ka seeläbi puudujäävad toitained tuleb asendada mineraalväetistega, mille tootmine võtab nii raha kui energiat.

| 4.4.5 | Põllumajandustootjate jaoks on see tulutoov, kui poliitiliste raamtingimustega muudetakse õled väärtuseks, mille eest neile raha makstakse. Nad ei teeni seevastu mitte midagi, kui kasutavad õlgi huumuse toomiseks ja süsiniku talletamiseks pinnases, samuti ei teeni nad midagi energia kokkuhoiu pealt, mis on seotud õlgede kasutamisega majandusringluses. Sellega luuakse üheselt väärad turumajanduslikud stiimulid. |
| --- | --- |

4.4.5

Põllumajandustootjate jaoks on see tulutoov, kui poliitiliste raamtingimustega muudetakse õled väärtuseks, mille eest neile raha makstakse. Nad ei teeni seevastu mitte midagi, kui kasutavad õlgi huumuse toomiseks ja süsiniku talletamiseks pinnases, samuti ei teeni nad midagi energia kokkuhoiu pealt, mis on seotud õlgede kasutamisega majandusringluses. Sellega luuakse üheselt väärad turumajanduslikud stiimulid.

| 4.4.6 | Komitee meenutab oma 19. septembril 2012 vastu võetud arvamust teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta” (11). Selles märkis komitee, et kavandatud tegevuskavad asjaomaste CO2 talletajate loomiseks põllumajanduse poolt „peavad tingimata olema seotud muude poliitiliste meetmetega või kombineeritud olemasolevatega, et loodaks sellised raamtingimused, mis võimaldaksid maa omanikel ja maa kasutajatel vastavalt tõhusaid maakasutus- ja metsandussektori meetmeid ellu viia majanduslikult mõistlikul viisil ja mitte ainult nende oma kulul. On kahetsusväärne, et vähem kui kaks kuud pärast selle põhimõtte sõnastamist komitee poolt tuleb komisjon välja oma siinkohal käsitletava ettepanekuga muuta õled „täiustatud kütusteks” ja anda sellega taaskord täiesti vastuolulisi impulsse. |
| --- | --- |

4.4.6

Komitee meenutab oma 19. septembril 2012 vastu võetud arvamust teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ja tegevuskavade kohta” (11). Selles märkis komitee, et kavandatud tegevuskavad asjaomaste CO2 talletajate loomiseks põllumajanduse poolt „peavad tingimata olema seotud muude poliitiliste meetmetega või kombineeritud olemasolevatega, et loodaks sellised raamtingimused, mis võimaldaksid maa omanikel ja maa kasutajatel vastavalt tõhusaid maakasutus- ja metsandussektori meetmeid ellu viia majanduslikult mõistlikul viisil ja mitte ainult nende oma kulul. On kahetsusväärne, et vähem kui kaks kuud pärast selle põhimõtte sõnastamist komitee poolt tuleb komisjon välja oma siinkohal käsitletava ettepanekuga muuta õled „täiustatud kütusteks” ja anda sellega taaskord täiesti vastuolulisi impulsse.

4.5   Puulehed

| 4.5.1 | Keskkonnaalaselt on täiesti vastuvõetamatu tunnistada puulehed ilma mingi eristuseta „jäätmeteks” või siis „täiustatud biokütuste” toomise tooraineks. Puulehtedel on metsa ökosüsteemis ja selle tootlikkuses keskne roll. Lehtede eemaldamine Euroopa mõningatest metsadest keskajal viis näiteks nendeseisundi püsiva halvenemiseni. Komisjoni praeguste ettepanekute kohaselt oleks mõeldav kasutada metsade puulehti esmajoones kütusetootmiseks, mis on tegutsemisviis, millele alles paari aastakümne eest metsade tervise parandamise huvides raskustega suudeti piir panna. Hetkel võib komisjoni ettepanekute elluviimine takerduda üksnes finantspõhjuste taha. |
| --- | --- |

4.5.1

Keskkonnaalaselt on täiesti vastuvõetamatu tunnistada puulehed ilma mingi eristuseta „jäätmeteks” või siis „täiustatud biokütuste” toomise tooraineks. Puulehtedel on metsa ökosüsteemis ja selle tootlikkuses keskne roll. Lehtede eemaldamine Euroopa mõningatest metsadest keskajal viis näiteks nendeseisundi püsiva halvenemiseni. Komisjoni praeguste ettepanekute kohaselt oleks mõeldav kasutada metsade puulehti esmajoones kütusetootmiseks, mis on tegutsemisviis, millele alles paari aastakümne eest metsade tervise parandamise huvides raskustega suudeti piir panna. Hetkel võib komisjoni ettepanekute elluviimine takerduda üksnes finantspõhjuste taha.

5.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud

| 5.1 | Komitee kutsub komisjoni üles vaatama põhjalikult läbi oma bioenergiapoliitika – ja seda eelkõige biokütuste osas. Seejuures tuleb silmas pidada loodusvara „põllumaa” (ja seega biomassi) lõplikkust, eri bioenergiate energiabilanssi ja -tõhusust (ja seega nende erinevat potentsiaali kasvuhoonegaaside vähendamiseks) ning ka tasuvust. Komisjonil soovitatakse arvestada seejuures nii Teadusuuringute Ühiskeskuse oluliste seisukohtadega kui ka peamiste teesidega Saksamaa Keskkonnaministeeriumi Keskkonnakaitseameti uurimusest, (12) mida esitleti Durbanis toimunud kliimakonverentsil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korraldatud kõrvalüritusel. |
| --- | --- |

5.1

Komitee kutsub komisjoni üles vaatama põhjalikult läbi oma bioenergiapoliitika – ja seda eelkõige biokütuste osas. Seejuures tuleb silmas pidada loodusvara „põllumaa” (ja seega biomassi) lõplikkust, eri bioenergiate energiabilanssi ja -tõhusust (ja seega nende erinevat potentsiaali kasvuhoonegaaside vähendamiseks) ning ka tasuvust. Komisjonil soovitatakse arvestada seejuures nii Teadusuuringute Ühiskeskuse oluliste seisukohtadega kui ka peamiste teesidega Saksamaa Keskkonnaministeeriumi Keskkonnakaitseameti uurimusest, (12) mida esitleti Durbanis toimunud kliimakonverentsil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee korraldatud kõrvalüritusel.

| 5.2 | Palju enam tähelepanu tuleb pöörata muundamisprotsessi energiakulule, mida tihti alahinnatakse. Lähtetoodete molekulaarstruktuuri muutmine on paljudes meie eluvaldkondades (näiteks ravimite puhul) vältimatu, ent see ei ole ilmtingimata nii energiavaldkonnas. Seal peab olema lipukirjaks kõrgeim energiatõhusus, sest eesmärk on energia kokkuhoid! Juhul kui on olemas alternatiivid, tuleb alati seada küsimuse alla kõik energiatooted, mille puhul on vaja keemilist muundamist. |
| --- | --- |

5.2

Palju enam tähelepanu tuleb pöörata muundamisprotsessi energiakulule, mida tihti alahinnatakse. Lähtetoodete molekulaarstruktuuri muutmine on paljudes meie eluvaldkondades (näiteks ravimite puhul) vältimatu, ent see ei ole ilmtingimata nii energiavaldkonnas. Seal peab olema lipukirjaks kõrgeim energiatõhusus, sest eesmärk on energia kokkuhoid! Juhul kui on olemas alternatiivid, tuleb alati seada küsimuse alla kõik energiatooted, mille puhul on vaja keemilist muundamist.

| 5.3 | Selle asemel et töödelda puitu energiamahukalt ümber ja seejärel automootoris ära põletada, tuleks puitu kasutada kas süsiniku talletajana või põletada seda ilma ümbertöötlemata, et asendada fossiilseid energiakandjaid soojuse tootmise valdkonnas. |
| --- | --- |

5.3

Selle asemel et töödelda puitu energiamahukalt ümber ja seejärel automootoris ära põletada, tuleks puitu kasutada kas süsiniku talletajana või põletada seda ilma ümbertöötlemata, et asendada fossiilseid energiakandjaid soojuse tootmise valdkonnas.

| 5.4 | Komisjon peaks välja töötama strateegia, mis seoks energiaga varustamise vajaduse energiatõhusalt looduslike protsessidega, näiteks põllu- ja metsamajanduse valdkonnas, nii nagu seda kavatsetakse teha Euroopa proteiinistrateegia raames. See tähendab, et Euroopas tuleks selliste õlitaimede kasvatamist, mis annavad nii proteiinisööta kui ka taimeõli (ja millega saab niisiis asendada sisseveetava soja) säästva põllumajanduse tootmismeetodite raamides toetada ja mitte piirata. |
| --- | --- |

5.4

Komisjon peaks välja töötama strateegia, mis seoks energiaga varustamise vajaduse energiatõhusalt looduslike protsessidega, näiteks põllu- ja metsamajanduse valdkonnas, nii nagu seda kavatsetakse teha Euroopa proteiinistrateegia raames. See tähendab, et Euroopas tuleks selliste õlitaimede kasvatamist, mis annavad nii proteiinisööta kui ka taimeõli (ja millega saab niisiis asendada sisseveetava soja) säästva põllumajanduse tootmismeetodite raamides toetada ja mitte piirata.

| 5.5 | Komisjon peaks biokütuste kasutamisel keskenduma võimalikult piiratult nendele valdkondadele, kus (erinevalt sõiduautode valdkonnast) ei ole veel näha tõeliselt edu tõotavaid alternatiive fossiilsetele kütustele. Need oleksid näiteks lennu- ja laevatranspordi, ent ka põllu- ja metsamajanduse (k.a maastikuautod) valdkonnad. |
| --- | --- |

5.5

Komisjon peaks biokütuste kasutamisel keskenduma võimalikult piiratult nendele valdkondadele, kus (erinevalt sõiduautode valdkonnast) ei ole veel näha tõeliselt edu tõotavaid alternatiive fossiilsetele kütustele. Need oleksid näiteks lennu- ja laevatranspordi, ent ka põllu- ja metsamajanduse (k.a maastikuautod) valdkonnad.

| 5.6 | Komisjon peaks aga tõsiselt võtma ka enda sõnastatud põhimõtet, et bioenergiaid kasutatakse seal, kus majanduslikult väikseima pingutusega on võimalik saavutada energiaalaselt ja kliimapoliitiliselt suurim mõju. See on selgelt nii „soojakasutuse” valdkonnas, ent mitte vedelkütuste puhul. |
| --- | --- |

5.6

Komisjon peaks aga tõsiselt võtma ka enda sõnastatud põhimõtet, et bioenergiaid kasutatakse seal, kus majanduslikult väikseima pingutusega on võimalik saavutada energiaalaselt ja kliimapoliitiliselt suurim mõju. See on selgelt nii „soojakasutuse” valdkonnas, ent mitte vedelkütuste puhul.

| 5.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba mitmel korral avaldanud arvamust taastuvenergia kasutamise kohta põllumajanduses ning viidanud muuhulgas sellele, et puhta taimeõli kasutamine pakub seal huvitavaid kasutusalternatiive. Näiteks Austrias kasutatakse komisjoni seitsmenda raamprogrammi vahenditest toetust saanud, puhta, keemiliselt muundamata taimeõli kasutamist uuriva projekti tulemusi ning tahetakse taimeõli võtta laialdaselt kasutusele põllumajandusvaldkonnas. On kahetsusväärne, et komisjon seda ühegi sõnaga ei maini ega võta ka ise vastavasisulisi algatusi. |
| --- | --- |

5.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba mitmel korral avaldanud arvamust taastuvenergia kasutamise kohta põllumajanduses ning viidanud muuhulgas sellele, et puhta taimeõli kasutamine pakub seal huvitavaid kasutusalternatiive. Näiteks Austrias kasutatakse komisjoni seitsmenda raamprogrammi vahenditest toetust saanud, puhta, keemiliselt muundamata taimeõli kasutamist uuriva projekti tulemusi ning tahetakse taimeõli võtta laialdaselt kasutusele põllumajandusvaldkonnas. On kahetsusväärne, et komisjon seda ühegi sõnaga ei maini ega võta ka ise vastavasisulisi algatusi.

| 5.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib tulevikus veelgi intensiivsemalt sekkuda ühiskondlikesse aruteludesse, mis on seotud selliste teemadega nagu maakasutus ja konkurents maakasutuses ning endast järjest suuremat probleemi kujutav mulla katmine. |
| --- | --- |

5.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib tulevikus veelgi intensiivsemalt sekkuda ühiskondlikesse aruteludesse, mis on seotud selliste teemadega nagu maakasutus ja konkurents maakasutuses ning endast järjest suuremat probleemi kujutav mulla katmine.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 17 final.

1

(2)  Vaata EMSK arvamus "Pakett „Puhas energia ja transport”" (veel vastu võtmata).

2

(3)  Direktiivi ettepanekus kasutatakse ametlikku mõistet „biokütused”. Komitee on oma eri arvamustes viidanud paljudele keskkonnaalastele probleemidele, mis lähtuvad kõnealustest „bio”kütustest. Kuna silp „bio” jätab mulje, nagu oleks tegu keskkonna seisukohast probleemitu tootega (vrd „bio”loogiline põllumajandus, ehk mahepõllundus), siis kasutab komitee oma arvamuses mõiste „biokütus” asemel mõistet „agrokütus”.

3

(4)  COM(2010) 811 final, 22.12.2010.

4

(5)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 43.

5

(6)  Samas.

6

(7)  Rapsi puhul on seda umbes 9 tonni hektari kohta, kummalisel kombel ei arvestata aga kasvuhoonegaaside analüüsis nende õlgede energiaväärtusega!

7

(8)  Vt ADMi 2009. aasta aastaaruanne, http://www.oelag.de/images_beitraege/downloads/ADM%20GB%202009%20final.pdf.

8

(9)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 43.

9

(10)  Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus „Biofuels in the European Context: Facts, Uncertainties and Recommendations”, 2008, http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_biofuels_report.pdf (saadaval üksnes inglise keeles).

10

(11)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 85.

11

(12)  "Globale Landflächen und Biomasse nachhaltig und ressourcenschonend nutzen", Saksamaa Keskkonnaministeeriumi Keskkonnakaitseamet, 2012; http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien/4321.html.

12

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgnevate tagasilükatud muudatusettepanekute poolt oli vähemalt veerand hääletanutest:

Punkt 3.16 (Muudatusettepanek 8)

Muuta järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei näe komisjoni esitatud ettepanekus sidusat terviklikku lähenemisviisi, seda ei bioenergia osas ega ka transpordisektori probleemide lahendamiseks, mida komisjon on ikka ja jälle esile tõstnud, nimelt seal, kus

| a) | sõltuvus energiaimpordist on väga suur ja |
| --- | --- |

a)

sõltuvus energiaimpordist on väga suur ja

| b) | kus kasvuhoonegaaside heitkogused on iseäranis kontrolli alt väljunud. |
| --- | --- |

b)

kus kasvuhoonegaaside heitkogused on iseäranis kontrolli alt väljunud.

Lisaks tuleb viidata sellele, et komisjoni taotletud teatamiskohustus kasvuhoonegaaside kohta on maakasutuse muutuste tõttu praktilisest ja tehnilisest aspektist vaevu teostatav ning tekitab igal juhul haldusasutustele ja asjaomastele ettevõtetele olulise lisakoormuse.”

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 63 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 79 |
| Erapooletuid | : | 34 |

Poolt

:

63

Vastu

:

79

Erapooletuid

:

34

Punkt 4.3.1 (Muudatusettepanek 11)

Muuta järgmiselt:

„Tehniliselt on kindlasti võimalik valida „Biomass to liquid” tee, nii nagu komisjon seda välja pakub nt puitu kasutades. Asjaomane Fischer-Tropschi protsess on tuntud juba aastakümneid. See seisneb selles, et puidu ligniinimolekulid lõhustatakse täielikult ja järelejääv CO sünteesitakse CH-molekulideks, lisades selleks tavaliselt H2-te.
  Tehniliselt on arvukaid eri meetodeid kasutades võimalik valida „Biomass to liquid” tee, nii nagu komisjon seda puidu puhul välja pakub. Näiteks Fischer-Tropschi protsessi (seisneb selles, et puidu ligniinimolekulid lõhustatakse täielikult ja järelejääv CO sünteesitakse CH-molekulideks, lisades selleks tavaliselt H2-te) on tuntud juba aastakümneid. Lisaks sellele on arendatud uusi protsesse.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Kuigi Fischer-Tropschi protsess on hästi tuntud, on eksitav kasutada näitena vaid ühte protsessi.

Hääletamise tulemus:

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 53 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 89 |
| Erapooletuid | : | 30 |

Poolt

:

53

Vastu

:

89

Erapooletuid

:

30

Punkt 4.3.2 (Muudatusettepanek 12)

Punkt 4.3.2 (Muudatusettepanek 12)

Muuta järgmiselt:

„Selleks protsessiks ei saa (!) kasutada puidujääke ega puukoort, see nõuab kõrge kvaliteediga puitu (mis loob konkurentsi mööbli- ja vineerpuidule), kuna just puidujääkides ja puukoores esinevad võõrmolekulid segavad Fischer-Tropschi protsessi.

Kooskõlas ressursitõhususe põhimõttega võib neis protsessides kasutada raiejääke, tööstuslikke jäätmevooge ja metsahoolduse käigus kogutavat harvenduspuitu. See võimaldab puidu tõhusamat kasutamist ega tähenda kvaliteetse palgi kasutamist energia tootmiseks.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Algne tekst on ebatäpne. Protsessid võimaldavad puidu tõhusamat kasutamist.

Hääletamise tulemus:

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 54 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 96 |
| Erapooletuid | : | 27 |

Poolt

:

54

Vastu

:

96

Erapooletuid

:

27

Punkt 4.3.3 (Muudatusettepanek 13)

Punkt 4.3.3 (Muudatusettepanek 13)

Muuta järgmiselt:

„Kõnealune protsess on ülimalt energiamahukas! 1 000 kg kõrge kvaliteediga palkidest (milles on 60 massiprotsenti orgaanilisi aineid) on võimalik toota 135 kg diislikütust. Protsessi käigus läheb kaotsi 85 % puidus sisaldunud energiast, kõigest umbes 15 % muundatakse „täiustatud biokütuseks”. See tähendab, et 1 000 puuga metsast põletatakse 850 puud töötlemisenergiaks, et saada kütust vähem kui 150 puust. Järgnevas biomass to liquid-kütuse põletamisel autode mootoris paisatakse õhku fotosünteesi käigus seotud kõigi 1 000 puu CO2.
  Õigesti läbiviiduna on protsess äärmiselt energia- ja ressursitõhus. Kvaliteetset palki kasutatakse jätkuvalt saematerjali ja muude toodete valmistamiseks ning kõrvaltooted, nagu koor, saepuru ja metsajäätmed, töödeldakse transpordikütuseks, elektriks ja soojuseks. 1 000 kg kuivast puidust saab toota 526 kg metanooli või 205 kg FT diislit. See tähendab, et ligikaudu 60 % puidu energiasisaldusest on võimalik teisendada metanooliks või ligikaudu 50 % diislikütuseks, kasutades selleks juba praegu tööstuslikult tõestatud tehnoloogiaid. Praegu arendatakse protsesse, millega on võimalik tõhusust suurendada veel ligikaudu 5 % võrra. Kui kütuse tootmine integreeritakse metsatööstuse või muu soojust tarbiva tööstusega, on võimalik ära kasutada ka protsessi kõrvaltootena toodetavat soojust, viies nii puidu kasutamise kogutõhususe 70–80 % tasemele.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Varasem sõnastus on ebatäpne ja annab tänapäevasest biokütuse tootmisest täiesti vale pildi.

Hääletamise tulemus:

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 99 |
| Erapooletuid | : | 24 |

Poolt

:

66

Vastu

:

99

Erapooletuid

:

24

Punkt 4.3.5 (Muudatusettepanek 15)

Punkt 4.3.5 (Muudatusettepanek 15)

Muuta järgmiselt:

„Sellele vaatamata kujutatakse seda protsessi ELi taastuvenergiapoliitika raamides kui suuremalt jaolt CO2-neutraalset, just seepärast, et puitu tahetakse kasutada töötlemisenergiana. Teiselt poolt kavandab EL CO2 talletaja rajamist. Mis oleks selle jaoks veel sobivam, kui talletada CO2 puitu ja hoida seda seal ka pikaajaliselt seotuna, niisiis mitte kohe jälle ära põletada – näiteks „täiustatud biokütuste” toomiseks?
  Puitu peetakse tõestatult CO2-neutraalseks energiaallikaks, kui võtta arvesse puude kasvamisele kuluvat aega. Biomassi kasutamine on näidanud positiivseid kliimamõjusid, parandades metsade kasvuvõimet ja suurendades CO2 sidumist ning asendades fossiilkütuste ja teiste taastumatute materjalide kasutamist.”

Motivatsioon

Motivatsioon

Säästev metsandus ja puidu suurem kasutamine suurendavad tõestatult puude CO2 sidumise võimet ja toimimist taastumatute materjalide asendajana. On eksitav öelda, et metsad toimiksid CO2 talletajatena tõhusamalt siis, kui neid ei kasutataks.

2

2

Hääletamise tulemus:

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 60 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 96 |
| Erapooletuid | : | 25 |

Poolt

:

60

Vastu

:

96

Erapooletuid

:

25

Punkt 1.5 (Muudatusettepanek 1)

Punkt 1.5 (Muudatusettepanek 1)

Muuta järgmiselt:

„
  Komisjoni valitud maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis on küsitav ka seepärast, et see peaks kehtima küll vedelkütustele, ent mitte gaasiliste või siis tahketele energiakandjatele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei ole sellega nous
  .”

Motivatsioon

Motivatsioon

Kuna maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviis tundub tervikuna problemaatiline, siis ei ole vaja samas nõuda laiendamist muudele energiakandjatele. Gaasilistele ja tahketele energiakandjatele töötatakse praegu välja eraldi säästvuse kriteeriume. Enne kui maakasutuse kaudse muutumise lähenemisviisi soovitada, tuleks kõnealuses arvamuses mainitud kriitiliste punktide osas selgus saavutada.

Hääletamise tulemus:

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 56 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 93 |
| Erapooletuid | : | 36 |

Poolt

:

56

Vastu

:

93

Erapooletuid

:

36

Punkt 1.7 (Muudatusettepanek 9)

Punkt 1.7 (Muudatusettepanek 9)

Muuta järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näeb biokütuste puhul, mida kirjeldatakse kui „täiustatud” biokütuseid ja mida ELi komisjon soovib nüüd edendada, ohtu, et kütuste tootmiseks kasutatakse väärtuslikke potentsiaalseid süsiniku talletajaid (puit, õled, puulehed), mis võib viia CO2-sisalduse suurenemiseni atmosfääris (vt punkt 4).”

Motivatsioon

Motivatsioon

Täiustatud biokütuste tootmisel ei ole mõte kasutada mitte Euroopa leht- või okaspuumetsi, vaid harvenduspuitu ja puidujääke. Tänapäevase tehnikaga on biokütuste tõhusus suurem, kui algses tekstis väidetakse. Vt muudatusettepanek punkti 4.3.3 kohta.

Hääletamise tulemus:

Hääletamise tulemus:

| Poolt | : | 47 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 121 |
| Erapooletuid | : | 18 |

Poolt

:

47

Vastu

:

121

Erapooletuid

:

18

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/67 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/67

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega asutatakse Euroopa GNSSi Agentuur”

COM(2013) 40 final – 2013/0022 (COD)

2013/C 198/10

Raportöör: Antonello PEZZINI

27. veebruaril 2013 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu ja 12. märtsil Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 172 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega asutatakse Euroopa GNSSi Agentuur”

COM (2013) 40 final – 2013/0022 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 3. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 169, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab algatust kohandada Euroopa GNSSi Agentuuri struktuure, et tagada selle organite täielik sõltumatus ning akrediteerimise ja turvalisuse tagamise selge lahushoidmine. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab algatust kohandada Euroopa GNSSi Agentuuri struktuure, et tagada selle organite täielik sõltumatus ning akrediteerimise ja turvalisuse tagamise selge lahushoidmine.

| 1.2 | Komitee arvates on Euroopa GNSSi Agentuuri uus sisemine sõltumatuse ja koostööraamistik asjakohane. Seega toetab komitee praeguses olukorras ettepanekut muuta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur ja soovitab ettepaneku vastu võtta, kuna selle abil on võimalik seatud eesmärke täielikult saavutada. |
| --- | --- |

1.2

Komitee arvates on Euroopa GNSSi Agentuuri uus sisemine sõltumatuse ja koostööraamistik asjakohane. Seega toetab komitee praeguses olukorras ettepanekut muuta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur ja soovitab ettepaneku vastu võtta, kuna selle abil on võimalik seatud eesmärke täielikult saavutada.

| 1.3 | Seega peab komitee selleks, et hinnata, kas valitud lahendus on tõepoolest parim, oluliseks jälgida talituslike struktuuride tegelikku elluviimist ja seda, et komisjon esitaks korrapäraselt selleteemalisi üksikasjalikke aruandeid. |
| --- | --- |

1.3

Seega peab komitee selleks, et hinnata, kas valitud lahendus on tõepoolest parim, oluliseks jälgida talituslike struktuuride tegelikku elluviimist ja seda, et komisjon esitaks korrapäraselt selleteemalisi üksikasjalikke aruandeid.

| 1.4 | Komitee kinnitab taas kord Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide EGNOS ja Galileo olulist rolli, sest need on Euroopa kosmosepoliitikas ja strateegias „Euroopa 2020” ülemaailmsete Maa ja turvaseire suurprogrammide kõrval kodanike teenistuses olev uuenduste ja konkurentsivõime tõukejõud, mis peaksid aitama Euroopal säilitada kosmosevaldkonnas ka edaspidi tugev juhtpositsioon ja strateegiline sõltumatus. |
| --- | --- |

1.4

Komitee kinnitab taas kord Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide EGNOS ja Galileo olulist rolli, sest need on Euroopa kosmosepoliitikas ja strateegias „Euroopa 2020” ülemaailmsete Maa ja turvaseire suurprogrammide kõrval kodanike teenistuses olev uuenduste ja konkurentsivõime tõukejõud, mis peaksid aitama Euroopal säilitada kosmosevaldkonnas ka edaspidi tugev juhtpositsioon ja strateegiline sõltumatus.

| 1.5 | Komitee arvates peab EL enesele teadvustama, et liikmesriikide integratsiooni ning säästva ja rahuliku arengu valdkonnas saavutatud eesmärgid peavad võimaldama säästetud ressursse suunata selliste maailma tasandil konkurentsivõimeliste ühiste suurprojektide kiiremale arendamisele nagu Galileo, GMES ja ITER (GMES: Global Monitoring for Environment and Security; ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor). |
| --- | --- |

1.5

Komitee arvates peab EL enesele teadvustama, et liikmesriikide integratsiooni ning säästva ja rahuliku arengu valdkonnas saavutatud eesmärgid peavad võimaldama säästetud ressursse suunata selliste maailma tasandil konkurentsivõimeliste ühiste suurprojektide kiiremale arendamisele nagu Galileo, GMES ja ITER (GMES: Global Monitoring for Environment and Security; ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor).

| 1.6 | Komitee on sügavalt pettunud selles, et Euroopa Ülemkogu vähendas 19. veebruaril 2013 mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 Galileo assigneeringuid ja kutsub ELi institutsioone ning eelkõige parlamenti seda otsust üle vaatama ning tegema samas rohkem pingutusi programmide GMES ja ITER jaoks. |
| --- | --- |

1.6

Komitee on sügavalt pettunud selles, et Euroopa Ülemkogu vähendas 19. veebruaril 2013 mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 Galileo assigneeringuid ja kutsub ELi institutsioone ning eelkõige parlamenti seda otsust üle vaatama ning tegema samas rohkem pingutusi programmide GMES ja ITER jaoks.

| 1.7 | Komitee peab hädavajalikuks tagada Galileo kokkusobivus ja koostalitlusvõime muude satelliitnavigatsioonisüsteemide ja ülemaailmselt tunnustatud Euroopa standarditega. |
| --- | --- |

1.7

Komitee peab hädavajalikuks tagada Galileo kokkusobivus ja koostalitlusvõime muude satelliitnavigatsioonisüsteemide ja ülemaailmselt tunnustatud Euroopa standarditega.

| 1.8 | Komitee kutsub üles korraldama tugevat toetus- ja teavituskampaaniat GNSSi programmist tulenevate eeliste kohta, et üldsus saaks paremini Galileo ja EGNOSe teenuste pakutavaid uusi võimalusi ära kasutada. |
| --- | --- |

1.8

Komitee kutsub üles korraldama tugevat toetus- ja teavituskampaaniat GNSSi programmist tulenevate eeliste kohta, et üldsus saaks paremini Galileo ja EGNOSe teenuste pakutavaid uusi võimalusi ära kasutada.

| 1.9 | Komitee arvates tuleb kiirendada ka Galileo turvaseire keskuste loomise protsessi. |
| --- | --- |

1.9

Komitee arvates tuleb kiirendada ka Galileo turvaseire keskuste loomise protsessi.

| 1.10 | Komitee avaldab sügavat kahtlust seni komisjoni ülesandeks olnud teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise delegeerimise suhtes agentuuridele, ning kutsub üles senini saadud positiivseid kogemusi tähelepanelikumalt üle vaatama. |
| --- | --- |

1.10

Komitee avaldab sügavat kahtlust seni komisjoni ülesandeks olnud teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise delegeerimise suhtes agentuuridele, ning kutsub üles senini saadud positiivseid kogemusi tähelepanelikumalt üle vaatama.

| 1.11 | Komitee soovitab komisjoni ja Euroopa GNSSi Agentuuri vahelise delegeerimise lepingu kiiremini sõlmida, eelkõige selleks, et edendada GNSSi tehnoloogia kaasamist mitmesugustesse teadusvaldkondadesse ja arvesse võtmist sektorikesksetes poliitikaalgatustes, tekitamata Galileo programmis niigi tekkinud viivitustele veel lisaks uusi viivitusi. |
| --- | --- |

1.11

Komitee soovitab komisjoni ja Euroopa GNSSi Agentuuri vahelise delegeerimise lepingu kiiremini sõlmida, eelkõige selleks, et edendada GNSSi tehnoloogia kaasamist mitmesugustesse teadusvaldkondadesse ja arvesse võtmist sektorikesksetes poliitikaalgatustes, tekitamata Galileo programmis niigi tekkinud viivitustele veel lisaks uusi viivitusi.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Ülemaailmne satelliitpositsiooni-, sünkroniseerimis- ja navigatsioonisüsteem GNSS on kodanike, ettevõtete, avaliku halduse ja ühiskonna teenistuses olevas Euroopa tehnoloogilises innovatsioonis esmatähtis tegur, mis võimaldab pakkuda raadionavigatsiooniteenuseid, mis toovad kaasa uusi töökohti ja majanduslikke konkurentsieeliseid. |
| --- | --- |

2.1

Ülemaailmne satelliitpositsiooni-, sünkroniseerimis- ja navigatsioonisüsteem GNSS on kodanike, ettevõtete, avaliku halduse ja ühiskonna teenistuses olevas Euroopa tehnoloogilises innovatsioonis esmatähtis tegur, mis võimaldab pakkuda raadionavigatsiooniteenuseid, mis toovad kaasa uusi töökohti ja majanduslikke konkurentsieeliseid.

| 2.2 | Komitee on programmi Galileo kohta juba vastu võtnud mitmeid arvamusi (1). Turvalisusnõuded on Galileo ja EGNOS programmide alusel loodud taristute kavandamisel, rajamisel ja kasutamisel väga olulised. |
| --- | --- |

2.2

Komitee on programmi Galileo kohta juba vastu võtnud mitmeid arvamusi (1). Turvalisusnõuded on Galileo ja EGNOS programmide alusel loodud taristute kavandamisel, rajamisel ja kasutamisel väga olulised.

| 2.3 | On oluline, et Galileo süsteem, milles on juba esinenud mitmeid viivitusi, võetaks lõpuks nii ruttu kui võimalik menetluslike takistuste ja huvide konfliktita kasutusele, et Euroopal oleks oma satelliitnavigatsioonisüsteem ega sõltuks teiste pakutavatest teenustest, eriti kui neid kasutatakse sõjalistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.3

On oluline, et Galileo süsteem, milles on juba esinenud mitmeid viivitusi, võetaks lõpuks nii ruttu kui võimalik menetluslike takistuste ja huvide konfliktita kasutusele, et Euroopal oleks oma satelliitnavigatsioonisüsteem ega sõltuks teiste pakutavatest teenustest, eriti kui neid kasutatakse sõjalistel eesmärkidel.

| 2.4 | Komitee on täiesti teadlik sellest, et satelliitnavigatsiooni vastuvõtt võimaldab paljudes tegevusvaldkondades suurendada ohutust ja kaubanduslikku tulu, tingimusel et teenust osutatakse järjepidevalt ja katkematult. |
| --- | --- |

2.4

Komitee on täiesti teadlik sellest, et satelliitnavigatsiooni vastuvõtt võimaldab paljudes tegevusvaldkondades suurendada ohutust ja kaubanduslikku tulu, tingimusel et teenust osutatakse järjepidevalt ja katkematult.

| 2.5 | Komisjoni tegevus on keskendunud riskijuhtimisele, mille olulisust rõhutati juba 2007. aastal toimunud programmide haldusreformi ajal. Kõik programmidega seotud riskid on talletatud keskregistrisse, kuhu on koondatud riskid, mis on seotud vastavalt tööstusliku tarneahela, välistegurite (poliitiliste ametkondade mõju ja turvanõuded) ja siseteguritega, nagu programmikorraldus ja 2007. aastal Galileo endise ühisettevõtte ülesanded üle võtnud GNSSi järelevalveamet (2). |
| --- | --- |

2.5

Komisjoni tegevus on keskendunud riskijuhtimisele, mille olulisust rõhutati juba 2007. aastal toimunud programmide haldusreformi ajal. Kõik programmidega seotud riskid on talletatud keskregistrisse, kuhu on koondatud riskid, mis on seotud vastavalt tööstusliku tarneahela, välistegurite (poliitiliste ametkondade mõju ja turvanõuded) ja siseteguritega, nagu programmikorraldus ja 2007. aastal Galileo endise ühisettevõtte ülesanded üle võtnud GNSSi järelevalveamet (2).

| 2.6 | Iga riski puhul on täpsustatud selle realiseerumise tõenäosust ja mõjuastet. Riskiregister sisaldab paljusid riskiliike: tehnoloogilised riskid; tööstusriskid integreeritud süsteemide elluviimisel, eeskätt turvalisuse seisukohast; tururiskid; juhtimisriskid; tsiviilvastutuse ja pakutud taristuga seotud riskid. |
| --- | --- |

2.6

Iga riski puhul on täpsustatud selle realiseerumise tõenäosust ja mõjuastet. Riskiregister sisaldab paljusid riskiliike: tehnoloogilised riskid; tööstusriskid integreeritud süsteemide elluviimisel, eeskätt turvalisuse seisukohast; tururiskid; juhtimisriskid; tsiviilvastutuse ja pakutud taristuga seotud riskid.

| 2.7 | Turvalisuse küsimuses tuleb märkida, et kuigi komisjon vastutab määruse kohaselt süsteemide turvalisuse juhtimise eest, piiravad tema tegevusvabadust selles valdkonnas kaks tähtsat tegurit. |
| --- | --- |

2.7

Turvalisuse küsimuses tuleb märkida, et kuigi komisjon vastutab määruse kohaselt süsteemide turvalisuse juhtimise eest, piiravad tema tegevusvabadust selles valdkonnas kaks tähtsat tegurit.

| 2.7.1 | Eelkõige määratlevad turvalisusevajadused liikmesriigid, arvestades et selliste tundlike infrastruktuuride nagu satelliitnavigatsioonisüsteemi turvalisust ähvardavad ohud muutuvad pidevalt. Liikmesriigid peavad katma osa nimetatud riskidest. |
| --- | --- |

2.7.1

Eelkõige määratlevad turvalisusevajadused liikmesriigid, arvestades et selliste tundlike infrastruktuuride nagu satelliitnavigatsioonisüsteemi turvalisust ähvardavad ohud muutuvad pidevalt. Liikmesriigid peavad katma osa nimetatud riskidest.

| 2.7.2 | Teiseks on GNSSi määruses (EÜ) nr 683/2008 usaldatud süsteemide turvalisuse akrediteerimine GNSSi Agentuurile. Juhtimise ja akrediteerimise lahushoidmine on hea juhtimistava, mille kasutamine on seda liiki projektide puhul tavaline ja esmatähtis. |
| --- | --- |

2.7.2

Teiseks on GNSSi määruses (EÜ) nr 683/2008 usaldatud süsteemide turvalisuse akrediteerimine GNSSi Agentuurile. Juhtimise ja akrediteerimise lahushoidmine on hea juhtimistava, mille kasutamine on seda liiki projektide puhul tavaline ja esmatähtis.

| 2.8 | Nagu komitee on juba varem öelnud on „Euroopa GNSSi programmide – nii Galileo kui ka EGNOSe – edukas elluviimine ja haldamine [...] Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu visiooni saavutamiseks äärmiselt oluline”, leides, et väljapakutud kujul loovad GNSSi programmid 2014.–2034. aastal hinnanguliselt 68,63 miljardit eurot [...] netotulu” (3). |
| --- | --- |

2.8

Nagu komitee on juba varem öelnud on „Euroopa GNSSi programmide – nii Galileo kui ka EGNOSe – edukas elluviimine ja haldamine [...] Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu visiooni saavutamiseks äärmiselt oluline”, leides, et väljapakutud kujul loovad GNSSi programmid 2014.–2034. aastal hinnanguliselt 68,63 miljardit eurot [...] netotulu” (3).

| 2.9 | Komitee oli rahul ka sellega, et „Euroopa Komisjon peab haldama programmidele eraldatud rahalisi vahendeid ja kontrollima kõigi programmi toimingute elluviimist, nii Euroopa GNSSi Agentuurile (GSA) kui ka Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA) delegeeritud ülesanded kaasa arvatud” ning töötama välja riskijuhtimismehhanismi (4). |
| --- | --- |

2.9

Komitee oli rahul ka sellega, et „Euroopa Komisjon peab haldama programmidele eraldatud rahalisi vahendeid ja kontrollima kõigi programmi toimingute elluviimist, nii Euroopa GNSSi Agentuurile (GSA) kui ka Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA) delegeeritud ülesanded kaasa arvatud” ning töötama välja riskijuhtimismehhanismi (4).

| 2.10 | Komitee peab hädavajalikuks tagada paremini turvalisuse akrediteerimisega seotud toimingute sõltumatus, et neid oleks võimalik täielikult eristada muudest Euroopa GNSSi Agentuuri toimingutest, eelkõige selleks, et vältida huvide konflikti muude ülesannetega (5) ja ohtu olla samal ajal nii hindaja kui ka hinnatav. |
| --- | --- |

2.10

Komitee peab hädavajalikuks tagada paremini turvalisuse akrediteerimisega seotud toimingute sõltumatus, et neid oleks võimalik täielikult eristada muudest Euroopa GNSSi Agentuuri toimingutest, eelkõige selleks, et vältida huvide konflikti muude ülesannetega (5) ja ohtu olla samal ajal nii hindaja kui ka hinnatav.

| 2.11 | Selles uues olukorras on komitee arvates esmatähtis tagada, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu saaks täita oma ülesandeid eelkõige teistest GNSSi Agentuuri organitest või muust tegevusest täiesti sõltumatult, ning et agentuuris oleks akrediteerimisega seotud tegevus selgelt muust tegevusest eraldatud. |
| --- | --- |

2.11

Selles uues olukorras on komitee arvates esmatähtis tagada, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu saaks täita oma ülesandeid eelkõige teistest GNSSi Agentuuri organitest või muust tegevusest täiesti sõltumatult, ning et agentuuris oleks akrediteerimisega seotud tegevus selgelt muust tegevusest eraldatud.

| 2.12 | Teiselt poolt on Euroopa Parlament rõhutanud, et „GNSSi pikaajaline haldus- ja juhtimisstruktuur peaks käsitlema ülesannete ja kohustuste jaotust komisjoni, GNSSi Agentuuri ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel, samuti muid olulisi probleeme, nt tulude jagamise mehhanism, vastutuse kord, hinnapoliitika ning erasektori võimalik kaasatus ja panus GNSSi programmides” (vt parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon P7_TA(2011)0265). |
| --- | --- |

2.12

Teiselt poolt on Euroopa Parlament rõhutanud, et „GNSSi pikaajaline haldus- ja juhtimisstruktuur peaks käsitlema ülesannete ja kohustuste jaotust komisjoni, GNSSi Agentuuri ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel, samuti muid olulisi probleeme, nt tulude jagamise mehhanism, vastutuse kord, hinnapoliitika ning erasektori võimalik kaasatus ja panus GNSSi programmides” (vt parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon P7_TA(2011)0265).

| 2.13 | Nõukogu omakorda aga teatas, et akrediteerimisega seotud tegevusi, mis on praegu sätestatud määruse (EL) nr 912/2010 II peatükis, tuleks teostada Euroopa GNSSi Agentuuri muudest ülesannetest rangelt lahus (vt ELi Nõukogu dokument nr 11279/12 ADD 1- 7.6.2012). |
| --- | --- |

2.13

Nõukogu omakorda aga teatas, et akrediteerimisega seotud tegevusi, mis on praegu sätestatud määruse (EL) nr 912/2010 II peatükis, tuleks teostada Euroopa GNSSi Agentuuri muudest ülesannetest rangelt lahus (vt ELi Nõukogu dokument nr 11279/12 ADD 1- 7.6.2012).

| 2.14 | Komisjon teeb seega ettepaneku „muuta määrust (EL) nr 912/2010 peamiselt selleks, et suurendada turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja selle esimehe sõltumatust ja volitusi ning ühtlustada suures osas tema volitused haldusnõukogu ja agentuuri tegevdirektori volitustega, nähes samal ajal ette kohustuse teha koostööd agentuuri eri organitega”. |
| --- | --- |

2.14

Komisjon teeb seega ettepaneku „muuta määrust (EL) nr 912/2010 peamiselt selleks, et suurendada turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja selle esimehe sõltumatust ja volitusi ning ühtlustada suures osas tema volitused haldusnõukogu ja agentuuri tegevdirektori volitustega, nähes samal ajal ette kohustuse teha koostööd agentuuri eri organitega”.

| 2.15 | Komitee toetab komisjoni ettepanekut muuta määrust (EL) nr 912/2010 ja soovitab võtta kavandatud sätted vastu, kui suudetakse korrapäraste kontrollide ja aruannetega tõestada, et need vastavad tõepoolest seatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

2.15

Komitee toetab komisjoni ettepanekut muuta määrust (EL) nr 912/2010 ja soovitab võtta kavandatud sätted vastu, kui suudetakse korrapäraste kontrollide ja aruannetega tõestada, et need vastavad tõepoolest seatud eesmärkidele.

3.   Üldised märkused Euroopa GNSSi programmi kohta

| 3.1 | Komitee kinnitab taas kord, et Euroopa kosmosepoliitika on strateegias „Euroopa 2020” väga oluline ja see on kodanike teenistuses olev uuenduste ja konkurentsivõime tõukejõud: Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidel EGNOS ja Galileo on GMESi projekti kõrval keskne roll, mida tuleb väärtustada ja tugevdada (6). |
| --- | --- |

3.1

Komitee kinnitab taas kord, et Euroopa kosmosepoliitika on strateegias „Euroopa 2020” väga oluline ja see on kodanike teenistuses olev uuenduste ja konkurentsivõime tõukejõud: Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidel EGNOS ja Galileo on GMESi projekti kõrval keskne roll, mida tuleb väärtustada ja tugevdada (6).

| 3.2 | Komitee rõhutab kosmosepoliitika ja GNSSi programmi strateegilist tähtsust, sest see aitab kujundada tõelist Euroopa tööstuspoliitikat, mis põhineb kodanikele ja ettevõtetele käegakatsutavat kasu toovatel praktilistel projektidel. |
| --- | --- |

3.2

Komitee rõhutab kosmosepoliitika ja GNSSi programmi strateegilist tähtsust, sest see aitab kujundada tõelist Euroopa tööstuspoliitikat, mis põhineb kodanikele ja ettevõtetele käegakatsutavat kasu toovatel praktilistel projektidel.

| 3.3 | Euroopa GNSSi juhtimissüsteemi tegelik rakendamine on seega väga oluline selleks, et hinnata, kas valitud lahendus on tõepoolest parim. Komitee toetab kavandatud muudatusi ning kutsub seega üles jälgima talituslike struktuuride tegelikku elluviimist ja palub komisjonil esitada korrapäraselt selleteemalisi üksikasjalikke aruandeid. |
| --- | --- |

3.3

Euroopa GNSSi juhtimissüsteemi tegelik rakendamine on seega väga oluline selleks, et hinnata, kas valitud lahendus on tõepoolest parim. Komitee toetab kavandatud muudatusi ning kutsub seega üles jälgima talituslike struktuuride tegelikku elluviimist ja palub komisjonil esitada korrapäraselt selleteemalisi üksikasjalikke aruandeid.

| 3.4 | Komitee on sügavalt pettunud selles, et Euroopa Ülemkogu vähendas 19. veebruaril 2013 mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 Galileo assigneeringuid komisjonis ette nähtud 7,9 miljardilt eurolt 6,3 miljardi euroni. |
| --- | --- |

3.4

Komitee on sügavalt pettunud selles, et Euroopa Ülemkogu vähendas 19. veebruaril 2013 mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 Galileo assigneeringuid komisjonis ette nähtud 7,9 miljardilt eurolt 6,3 miljardi euroni.

| 3.5 | Komitee kutsub ELi institutsioone ja eelkõige parlamenti üles taastama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta otsuse vastuvõtmisel varem Galileole kavandatud rahastamise tase ja suurendama samal ajal pingutusi seoses projektidega GMES ja ITER (7). |
| --- | --- |

3.5

Komitee kutsub ELi institutsioone ja eelkõige parlamenti üles taastama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta otsuse vastuvõtmisel varem Galileole kavandatud rahastamise tase ja suurendama samal ajal pingutusi seoses projektidega GMES ja ITER (7).

| 3.6 | Lisaks peaks Euroopa GNSSi Agentuur korraldama tugeva toetus- ja teavituskampaania GNSSi programmi eeliste kohta, et üldsus saaks paremini Galileo ja EGNOSe teenuste turustamisega pakutavaid uusi võimalusi ära kasutada ja et need võiksid turul lihtsamini levida ja saaks optimeerida oodatud sotsiaal-majanduslikke eeliseid. |
| --- | --- |

3.6

Lisaks peaks Euroopa GNSSi Agentuur korraldama tugeva toetus- ja teavituskampaania GNSSi programmi eeliste kohta, et üldsus saaks paremini Galileo ja EGNOSe teenuste turustamisega pakutavaid uusi võimalusi ära kasutada ja et need võiksid turul lihtsamini levida ja saaks optimeerida oodatud sotsiaal-majanduslikke eeliseid.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Juhtimisraamistiku asjakohasus. Kuna Euroopa GNSSi Agentuurile kantakse üle EGNOSe kasutusetapi juhtimise ülesanne ja alates 2014. aasta jaanuarist ka Galileo programmi kasutusetapi juhtimine, siis peab komitee kavandatud Euroopa GNSSi Agentuuri uut sisemist sõltumatuse ja koostööraamistikku asjakohaseks ja institutsioonidevahelistele suunistele vastavaks. Komitee leiab ka, et sellist positiivset arengut tuleb jälgida, et kontrollida, kas pakutud lahendused täidavad seatud eesmärke praktikas parimal võimalikul viisil. |
| --- | --- |

4.1

Juhtimisraamistiku asjakohasus. Kuna Euroopa GNSSi Agentuurile kantakse üle EGNOSe kasutusetapi juhtimise ülesanne ja alates 2014. aasta jaanuarist ka Galileo programmi kasutusetapi juhtimine, siis peab komitee kavandatud Euroopa GNSSi Agentuuri uut sisemist sõltumatuse ja koostööraamistikku asjakohaseks ja institutsioonidevahelistele suunistele vastavaks. Komitee leiab ka, et sellist positiivset arengut tuleb jälgida, et kontrollida, kas pakutud lahendused täidavad seatud eesmärke praktikas parimal võimalikul viisil.

| 4.2 | Galileo turvaseire keskused. Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis tuleb Galileo turvaseire keskuste loomist kiirendada ning nende struktuuri tugevdada ja ressursse suurendada. Selleks, et vastata nõuetele, mis on esitatud PRS-teenuse (reguleeritud avalik teenus) kasutajatele PRS-teenusele juurdepääsuks, tuleb parandada ka koolitustegevust. |
| --- | --- |

4.2

Galileo turvaseire keskused. Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis tuleb Galileo turvaseire keskuste loomist kiirendada ning nende struktuuri tugevdada ja ressursse suurendada. Selleks, et vastata nõuetele, mis on esitatud PRS-teenuse (reguleeritud avalik teenus) kasutajatele PRS-teenusele juurdepääsuks, tuleb parandada ka koolitustegevust.

| 4.3 | Teabevahetustegevus. Agentuuri üldiseid teavituskampaaniaid tuleks järk-järgult, vastavalt sellele, kuidas Galileo teenuseid kasutusele võetakse, täiemahulist kasutamise etappi (2018–2019) silmas pidades parandada. Tuleks tagada tippkeskuste haldamine, et edendada GNSSi rakenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning arendada välja kaubamärgi ja kvaliteedimärgi strateegia Egnose/Galileo tehnoloogia ja teenuste jaoks (komitee peab „kvaliteedimärgi” all silmas kaubamärgisüsteemi, mille raames antakse heakskiidetud Egnose/Galileo tehnoloogia pakkujatele luba müüa tehnoloogiat ja lahendusi, mis on vastavuses rangete tehniliste standarditega. Sellist kaubamärgisüsteemi kasutas edukalt näiteks ülemaailmne Wi-Fi Alliance, et kiirendada juhtmeta LAN-tehnoloogia edu turul. Vt http://it.wikipedia.org/wiki/Wi-Fi_Alliance) (8). |
| --- | --- |

4.3

Teabevahetustegevus. Agentuuri üldiseid teavituskampaaniaid tuleks järk-järgult, vastavalt sellele, kuidas Galileo teenuseid kasutusele võetakse, täiemahulist kasutamise etappi (2018–2019) silmas pidades parandada. Tuleks tagada tippkeskuste haldamine, et edendada GNSSi rakenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning arendada välja kaubamärgi ja kvaliteedimärgi strateegia Egnose/Galileo tehnoloogia ja teenuste jaoks (komitee peab „kvaliteedimärgi” all silmas kaubamärgisüsteemi, mille raames antakse heakskiidetud Egnose/Galileo tehnoloogia pakkujatele luba müüa tehnoloogiat ja lahendusi, mis on vastavuses rangete tehniliste standarditega. Sellist kaubamärgisüsteemi kasutas edukalt näiteks ülemaailmne Wi-Fi Alliance, et kiirendada juhtmeta LAN-tehnoloogia edu turul. Vt http://it.wikipedia.org/wiki/Wi-Fi_Alliance) (8).

| 4.4 | Teadusuuringud ja innovatsioon. Komitee on väljendanud sügavat kahtlust seoses suundumusega „kanda senised teadus- ja uuendustegevuse edendamise ülesanded ja tegevus komisjonilt üle agentuuridele, komisjon ise piirduks vaid õiguslike küsimuste käsitlemise ja finantsaspektide haldamisega” ning kutsunud üles võtma selliste tehnoloogilisse tundmatusse suunduvate suurprojektide kogemusi „paremini arvesse, tagades vastavalt nt 10 %-lise reservi ettenägematute kulude katteks” (9). |
| --- | --- |

4.4

Teadusuuringud ja innovatsioon. Komitee on väljendanud sügavat kahtlust seoses suundumusega „kanda senised teadus- ja uuendustegevuse edendamise ülesanded ja tegevus komisjonilt üle agentuuridele, komisjon ise piirduks vaid õiguslike küsimuste käsitlemise ja finantsaspektide haldamisega” ning kutsunud üles võtma selliste tehnoloogilisse tundmatusse suunduvate suurprojektide kogemusi „paremini arvesse, tagades vastavalt nt 10 %-lise reservi ettenägematute kulude katteks” (9).

| 4.5 | Ajakava ja rakendamine. Komitee on mures viivituste pärast Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise määruse vastuvõtmisel, mille eesmärk on asendada Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev määrus (EÜ) nr 683/2008, arvestades et viimane on tihedalt seotud kõnealuse komisjoni ettepanekuga. |
| --- | --- |

4.5

Ajakava ja rakendamine. Komitee on mures viivituste pärast Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise määruse vastuvõtmisel, mille eesmärk on asendada Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel olev määrus (EÜ) nr 683/2008, arvestades et viimane on tihedalt seotud kõnealuse komisjoni ettepanekuga.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 179–182; ELT C 256, 27.10.2007, lk 73–75; ELT C 256, 27.10.2007, lk 47; ELT C 324, 30.12.2006, lk 41–42; ELT C 221, 8.9.2005, lk 28.

1

(2)  EÜT C 48, 21.2.2002, lk 42–46; ELT C 324, 30.12.2006, lk 37–40.

2

(3)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 179–182.

3

(4)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 179–182.

4

(5)  ELT C 388, 15.12.2012, lk 208.

5

(6)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 72-75.

6

(7)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 60-63.

7

(8)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 44–48.

8

(9)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 60–63.

9

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/71

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks”

COM(2013) 09 final – 2013/0007 (COD)

2013/C 198/11

Üksikraportöör: Gabriel Sarró IPARRAGUIRRE

5. veebruaril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks”

COM(2013) 09 final – 2013/0007 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon tegi arvamuse koostamise ülesandeks raportöörile Gabriel Sarró Iparraguirrele ning võttis arvamuse vastu 25. märtsil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 177, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab vajalikuks muuta määrust (EÜ) nr 1224/2009, et viia see vastavusse see Euroopa Liidu toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab vajalikuks muuta määrust (EÜ) nr 1224/2009, et viia see vastavusse see Euroopa Liidu toimimise lepinguga.

| 1.2 | Komitee leiab, et teatud olemuslikud aspektid, mida arvamuses nimetatakse, tuleb sätestada rakendusaktides, mitte delegeeritud õigusaktides. |
| --- | --- |

1.2

Komitee leiab, et teatud olemuslikud aspektid, mida arvamuses nimetatakse, tuleb sätestada rakendusaktides, mitte delegeeritud õigusaktides.

2.   Taust

| 2.1 | Määrusega (EÜ) nr 1224/2009 luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks. |
| --- | --- |

2.1

Määrusega (EÜ) nr 1224/2009 luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks.

| 2.2 | Määrusega antakse komisjonile õigus kõnealuse määruse mõne sätte rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.2

Määrusega antakse komisjonile õigus kõnealuse määruse mõne sätte rakendamiseks.

| 2.3 | Euroopa Liidu toimimise lepingus eristatakse komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid, artikli 290 lõige 1), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu ühetaolisi tingimusi, mis on vajalikud liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks (rakendusaktid, artikli 291 lõige 2). |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Liidu toimimise lepingus eristatakse komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid, artikli 290 lõige 1), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu ühetaolisi tingimusi, mis on vajalikud liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks (rakendusaktid, artikli 291 lõige 2).

| 2.4 | Kuna seepärast tuleb viia määrus (EÜ) nr 1224/2009 vastavusse ELi toimimise lepingu uute otsustamiseeskirjadega, on Euroopa Komisjon esitanud määruse muutmise ettepaneku, mida käesolevas arvamuses analüüsitakse ja millega liigitatakse komisjonile antud volitused ümber delegeeritud ja rakendamisvolitusteks. |
| --- | --- |

2.4

Kuna seepärast tuleb viia määrus (EÜ) nr 1224/2009 vastavusse ELi toimimise lepingu uute otsustamiseeskirjadega, on Euroopa Komisjon esitanud määruse muutmise ettepaneku, mida käesolevas arvamuses analüüsitakse ja millega liigitatakse komisjonile antud volitused ümber delegeeritud ja rakendamisvolitusteks.

3.   Ettepaneku analüüs

| 3.1 | Ettepanekus määratakse kindlaks komisjonile nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 delegeeritud õigused ning liigitatakse need delegeeritud või rakendamisvolitusteks. |
| --- | --- |

3.1

Ettepanekus määratakse kindlaks komisjonile nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 delegeeritud õigused ning liigitatakse need delegeeritud või rakendamisvolitusteks.

| 3.2 | Samuti kohandatakse ELi toimimise lepingu teatavaid otsustamismenetlusi. |
| --- | --- |

3.2

Samuti kohandatakse ELi toimimise lepingu teatavaid otsustamismenetlusi.

| 3.3 | Seda tehakse ettepanekus määruse (EÜ) nr 1224/2009 66 artikli muutmise teel. |
| --- | --- |

3.3

Seda tehakse ettepanekus määruse (EÜ) nr 1224/2009 66 artikli muutmise teel.

| 3.4 | Seepärast on ettepaneku analüüsimine väga keeruline, sest nende 66 artikli muutmine toob määruses (EÜ) nr 1224/2009 endaga kaasa kokku umbes 200 muudatust, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte või rakendusakte. |
| --- | --- |

3.4

Seepärast on ettepaneku analüüsimine väga keeruline, sest nende 66 artikli muutmine toob määruses (EÜ) nr 1224/2009 endaga kaasa kokku umbes 200 muudatust, millega antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte või rakendusakte.

| 3.5 | Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks ning Euroopa Parlament ja nõukogu võivad selle õiguse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| --- | --- |

3.5

Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks ning Euroopa Parlament ja nõukogu võivad selle õiguse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

| 3.6 | Delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |
| --- | --- |

3.6

Delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

| 3.7 | Komisjoni abistab nende menetluste juures määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. |
| --- | --- |

3.7

Komisjoni abistab nende menetluste juures määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee.

| 3.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on oma arvamustes toetanud komisjonile õiguse andmist võtta vastu delegeeritud kontrollialaseid õigusakte, millega tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine. |
| --- | --- |

3.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on oma arvamustes toetanud komisjonile õiguse andmist võtta vastu delegeeritud kontrollialaseid õigusakte, millega tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine.

| 3.9 | Siiski leiab komitee, et määrusesse (EÜ) nr 1224/2009 tehtud muudatuste suurt arvu arvestades tuleks kõnealuses ettepanekus saavutada liikmesriikide eelnev üksmeel kõigi pakutud muudatuste sisu ja ulatuse osas. |
| --- | --- |

3.9

Siiski leiab komitee, et määrusesse (EÜ) nr 1224/2009 tehtud muudatuste suurt arvu arvestades tuleks kõnealuses ettepanekus saavutada liikmesriikide eelnev üksmeel kõigi pakutud muudatuste sisu ja ulatuse osas.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | ELi toimimise lepingu üldine lähenemisviis on see, et õigusaktide olemuslikud aspektid tuleb sätestada rakendusaktides, samal ajal kui mitteolemuslikud aspektid tuleb sätestada delegeeritud õigusaktides. |
| --- | --- |

4.1

ELi toimimise lepingu üldine lähenemisviis on see, et õigusaktide olemuslikud aspektid tuleb sätestada rakendusaktides, samal ajal kui mitteolemuslikud aspektid tuleb sätestada delegeeritud õigusaktides.

| 4.2 | Ettepanekut analüüsides leidis komitee, et vähemalt järgmistes valdkondades võetavate meetmete aspekte ei tuleks sätestada mitte delegeeritud õigusaktides, vaid rakendusaktides, arvestades nende olulisust:






  — | eelnev teatamine ja ümberlaadimine; |
| --- | --- | --- |

4.2

Ettepanekut analüüsides leidis komitee, et vähemalt järgmistes valdkondades võetavate meetmete aspekte ei tuleks sätestada mitte delegeeritud õigusaktides, vaid rakendusaktides, arvestades nende olulisust:

—

eelnev teatamine ja ümberlaadimine;

| — | muudatuste tegemine komisjonile kvootide ja püügikoormuse andmete edastamise viisi ja sageduse kohta; |
| --- | --- |

—

muudatuste tegemine komisjonile kvootide ja püügikoormuse andmete edastamise viisi ja sageduse kohta;

| — | teatud laevastikele tehtavad erandid, millega nad vabastatakse müügiteatise täitmisest; |
| --- | --- |

—

teatud laevastikele tehtavad erandid, millega nad vabastatakse müügiteatise täitmisest;

| — | õigusaktide vastuvõtmine lastiplaani kohta; |
| --- | --- |

—

õigusaktide vastuvõtmine lastiplaani kohta;

| — | selle kindlaksmääramine, milliste püügipiirkondade suhtes kohaldatakse kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme. |
| --- | --- |

—

selle kindlaksmääramine, milliste püügipiirkondade suhtes kohaldatakse kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme.

| 4.3 | Lõpetuseks väljendab komitee hämmastust asjaolu üle, et kuigi mis tahes hetkel võib komisjonilt ära võtta teatud küsimuses talle antud õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt, ei too see endaga kaasa selles küsimuses juba vastu võetud delegeeritud õigusakti automaatset tagasivõtmist. |
| --- | --- |

4.3

Lõpetuseks väljendab komitee hämmastust asjaolu üle, et kuigi mis tahes hetkel võib komisjonilt ära võtta teatud küsimuses talle antud õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt, ei too see endaga kaasa selles küsimuses juba vastu võetud delegeeritud õigusakti automaatset tagasivõtmist.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/73 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohta”

COM(2012) 776 final – 2012/0361 (COD)

2013/C 198/12

Raportöör: Raymond HENCKS

24. jaanuaril 2013 otsustas Euroopa Parlament ja 17. jaanuaril 2013 nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning määruse (EL) nr 996/2010 muutmise ja direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 kehtetuks tunnistamise kohta”

COM(2012) 776 final – 2012/0361 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 3. aprillil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 195, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1.   Kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Komitee tunnustab komisjoni meetmeid õnnetuste ärahoidmiseks tsiviillennunduse valdkonnas ja teabevoo parandamiseks selliste vahejuhtumite või intsidentide kohta, mis seavad ohtu või mis parandamata jätmise korral võiksid seada ohtu reisijad, muud isikud või õhusõiduki. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tunnustab komisjoni meetmeid õnnetuste ärahoidmiseks tsiviillennunduse valdkonnas ja teabevoo parandamiseks selliste vahejuhtumite või intsidentide kohta, mis seavad ohtu või mis parandamata jätmise korral võiksid seada ohtu reisijad, muud isikud või õhusõiduki.

| 1.2 | Selleks, et oleks võimalik tuvastada ja ära hoida õnnetuste ohtu tsiviillennunduses, tuleb kõigilt selle sektori töötajatelt nõuda teatamist kõigist juhtumitest, mis kujutavad endast ohutusriski, sealhulgas vigadest, mille nad on ise teinud või millele nad on kaasa aidanud või mille eest vastutab kolleeg. |
| --- | --- |

1.2

Selleks, et oleks võimalik tuvastada ja ära hoida õnnetuste ohtu tsiviillennunduses, tuleb kõigilt selle sektori töötajatelt nõuda teatamist kõigist juhtumitest, mis kujutavad endast ohutusriski, sealhulgas vigadest, mille nad on ise teinud või millele nad on kaasa aidanud või mille eest vastutab kolleeg.

| 1.3 | Teatamise süsteem saab tõhusalt toimida üksnes juhul, kui






  — | lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine, mitte süüle või vastutusele osutamine ning |
| --- | --- | --- |

1.3

Teatamise süsteem saab tõhusalt toimida üksnes juhul, kui

—

lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine, mitte süüle või vastutusele osutamine ning

| — | seda rakendatakse õiglase suhtumise raames, mis kaitseb asjaomaseid töötajaid tööandja esitatud võimalike hagide eest ja kaitseb neid mis tahes diskrimineerimise või kohtumenetluste eest tahtmatute vigade korral, välja arvatud juhul, kui need esinesid selgelt tuvastatud tahtliku raske hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

—

seda rakendatakse õiglase suhtumise raames, mis kaitseb asjaomaseid töötajaid tööandja esitatud võimalike hagide eest ja kaitseb neid mis tahes diskrimineerimise või kohtumenetluste eest tahtmatute vigade korral, välja arvatud juhul, kui need esinesid selgelt tuvastatud tahtliku raske hooletuse tõttu.

| 1.4 | Komitee leiab, et olemasolevaid teabeallikate kaitsemeetmeid või kõnealuses määruses sätestatud täiendavaid meetmeid saab veelgi tugevdada või täiustada. Sel eesmärgil komitee






  — | kordab oma ettepanekut luua Euroopa õiglase suhtumise harta; |
| --- | --- | --- |

1.4

Komitee leiab, et olemasolevaid teabeallikate kaitsemeetmeid või kõnealuses määruses sätestatud täiendavaid meetmeid saab veelgi tugevdada või täiustada. Sel eesmärgil komitee

—

kordab oma ettepanekut luua Euroopa õiglase suhtumise harta;

| — | soovitab selgelt täpsustada, et mitte ainult liikmesriigid, vaid ka tsiviillennunduse sektori organisatsioonid peavad hoiduma kohtumenetluse algatamisest selliste ettekavatsemata või tahtmatute seaduserikkumiste puhul, mis saavad neile teatavaks ainult seetõttu, et neist on teatatud; |
| --- | --- |

—

soovitab selgelt täpsustada, et mitte ainult liikmesriigid, vaid ka tsiviillennunduse sektori organisatsioonid peavad hoiduma kohtumenetluse algatamisest selliste ettekavatsemata või tahtmatute seaduserikkumiste puhul, mis saavad neile teatavaks ainult seetõttu, et neist on teatatud;

| — | soovib, et selle sektori organisatsioonide koostatavad sise-eeskirjad, milles kirjeldatakse õiglase suhtumise põhimõtete tagamist ja rakendamist, esitataks enne nende kasutuselevõttu heakskiitmiseks pädevale asutusele. |
| --- | --- |

—

soovib, et selle sektori organisatsioonide koostatavad sise-eeskirjad, milles kirjeldatakse õiglase suhtumise põhimõtete tagamist ja rakendamist, esitataks enne nende kasutuselevõttu heakskiitmiseks pädevale asutusele.

| 1.5 | Võttes arvesse õiglase suhtumise määravat tähtsust juhtumitest teatajate tõhusal kaitsmisel selge eesmärgiga hoida ära mis tahes õnnetuse ohtu, tellis komitee väliseksperdilt sel teemal uurimuse ja edastab selle tulemused kindlasti huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

1.5

Võttes arvesse õiglase suhtumise määravat tähtsust juhtumitest teatajate tõhusal kaitsmisel selge eesmärgiga hoida ära mis tahes õnnetuse ohtu, tellis komitee väliseksperdilt sel teemal uurimuse ja edastab selle tulemused kindlasti huvitatud isikutele.

| 1.6 | Komitee väljendab kahtlusi seoses uue meetmega, mille kohaselt võiksid teavitajad edaspidi esitada oma ettekande kas oma tööandjale või pädevale asutusele, ehkki varasemalt võis aruande esitada üksnes pädevale asutusele. Komitee leiab, et otse tööandjale esitatava ettekande puhul tuleks neutraalsuse tagamiseks ja selleks, et vältida tööandja mis tahes hilisemat sekkumist teataja ettekandesse, kohustada teatajat esitama otse tööandjale esitatava ettekande koopia samal ajal pädevale asutusele. |
| --- | --- |

1.6

Komitee väljendab kahtlusi seoses uue meetmega, mille kohaselt võiksid teavitajad edaspidi esitada oma ettekande kas oma tööandjale või pädevale asutusele, ehkki varasemalt võis aruande esitada üksnes pädevale asutusele. Komitee leiab, et otse tööandjale esitatava ettekande puhul tuleks neutraalsuse tagamiseks ja selleks, et vältida tööandja mis tahes hilisemat sekkumist teataja ettekandesse, kohustada teatajat esitama otse tööandjale esitatava ettekande koopia samal ajal pädevale asutusele.

| 1.7 | Komitee avaldab kahetsust selle üle, et määruses ei sätestata selgesõnaliselt reisijate võimalust vahejuhtumitest teatada, ehkki reisijad suhtuvad infrastruktuuri ohutusriskidesse sageli tähelepanelikumalt ja täheldavad puudusi, mida sektori töötajad näevad rutiinsel vaatlusel teisiti. Sama kehtib ka piiratud liikuvusega isikute kohta, kes oskavad oma eriolukorraga seotud ohutegureid kõige paremini hinnata. Seega soovitab komitee kehtestada menetlused kõigi reisijate kaasamiseks juhtumitest teatamise teabevoogu. |
| --- | --- |

1.7

Komitee avaldab kahetsust selle üle, et määruses ei sätestata selgesõnaliselt reisijate võimalust vahejuhtumitest teatada, ehkki reisijad suhtuvad infrastruktuuri ohutusriskidesse sageli tähelepanelikumalt ja täheldavad puudusi, mida sektori töötajad näevad rutiinsel vaatlusel teisiti. Sama kehtib ka piiratud liikuvusega isikute kohta, kes oskavad oma eriolukorraga seotud ohutegureid kõige paremini hinnata. Seega soovitab komitee kehtestada menetlused kõigi reisijate kaasamiseks juhtumitest teatamise teabevoogu.

| 1.8 | Viimaks leiab komitee, et pardalemineku toimingute, eelkõige reisijate turvakontrolli käigus täheldatud vahejuhtumid või puudused peaksid samuti kuuluma kohustuslikult teatatavate vahejuhtumite hulka. |
| --- | --- |

1.8

Viimaks leiab komitee, et pardalemineku toimingute, eelkõige reisijate turvakontrolli käigus täheldatud vahejuhtumid või puudused peaksid samuti kuuluma kohustuslikult teatatavate vahejuhtumite hulka.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Alates lennutranspordi ühise turu loomisest 1992. aastal kehtib õhusõidukitele, mis on liikmesriigis registreeritud või mille lende korraldab liikmesriigis asutatud ettevõte, kohustus vastata lennuohutuse üha rangematele regulatiivsetele nõuetele, mida toetab juhtumite üksikasjalik ja sõltumatu uurimine. See on viinud surmaga lõppenud lennuõnnetuste arvu märkimisväärse ja peaaegu pideva kahanemiseni. |
| --- | --- |

2.1

Alates lennutranspordi ühise turu loomisest 1992. aastal kehtib õhusõidukitele, mis on liikmesriigis registreeritud või mille lende korraldab liikmesriigis asutatud ettevõte, kohustus vastata lennuohutuse üha rangematele regulatiivsetele nõuetele, mida toetab juhtumite üksikasjalik ja sõltumatu uurimine. See on viinud surmaga lõppenud lennuõnnetuste arvu märkimisväärse ja peaaegu pideva kahanemiseni.

| 2.2 | Kogemused on näidanud, et sageli on juba enne lennuõnnetust mitmed lennuintsidendid ja muud puudused osutanud ohutusriski olemasolule. Kiiresti sai selgeks, et üha raskem on suurendada lennuohutust üksnes seni kasutatud nn reaktiivse lähenemisviisi alusel, mis seisnes selles, et reageeriti juba toimunud õnnetustele ja võeti nendest õppust. |
| --- | --- |

2.2

Kogemused on näidanud, et sageli on juba enne lennuõnnetust mitmed lennuintsidendid ja muud puudused osutanud ohutusriski olemasolule. Kiiresti sai selgeks, et üha raskem on suurendada lennuohutust üksnes seni kasutatud nn reaktiivse lähenemisviisi alusel, mis seisnes selles, et reageeriti juba toimunud õnnetustele ja võeti nendest õppust.

| 2.3 | Euroopa Liit ei saanud seega piirduda ainult seadusandja rolliga, vaid tundis kohustust hoolitseda ka lennuohutusega seotud ohtude süsteemse käsitlemise eest. Oma direktiiviga 2003/42/EÜ vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses võttis EL kasutusele täiendava, nn proaktiivse lähenemisviisi. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Liit ei saanud seega piirduda ainult seadusandja rolliga, vaid tundis kohustust hoolitseda ka lennuohutusega seotud ohtude süsteemse käsitlemise eest. Oma direktiiviga 2003/42/EÜ vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses võttis EL kasutusele täiendava, nn proaktiivse lähenemisviisi.

| 2.4 | Vahejuhtumitest teatamise süsteem põhineb usaldussuhtel intsidentidest või puudustest teataja ja asjaomaste andmete kogumise ja hindamise eest vastutava asutuse vahel. |
| --- | --- |

2.4

Vahejuhtumitest teatamise süsteem põhineb usaldussuhtel intsidentidest või puudustest teataja ja asjaomaste andmete kogumise ja hindamise eest vastutava asutuse vahel.

| 2.5 | Alates 2007. aastast on Euroopa Liidul Euroopa keskne andmekogu, kuhu koondatakse kõik liikmesriikide kogutud tsiviillennunduse vahejuhtumid. Praegusel hetkel on andmekogus talletatud ligikaudu 600 000 vahejuhtumit. |
| --- | --- |

2.5

Alates 2007. aastast on Euroopa Liidul Euroopa keskne andmekogu, kuhu koondatakse kõik liikmesriikide kogutud tsiviillennunduse vahejuhtumid. Praegusel hetkel on andmekogus talletatud ligikaudu 600 000 vahejuhtumit.

| 2.6 | Kuna tegemist on tundliku teemaga, on kogutud andmed salastatud ja neid saab kasutada üksnes osalejate ja teabe kasutajate tegevuse eesmärgil. Selleks, et hoida ära põhjendamatuid kartusi ja reaktsioone, peab üldsusele suunatud teave olema esitatud üldistatult ja see piirdub enamasti aastaaruandega lennuohutuse üldise taseme kohta. |
| --- | --- |

2.6

Kuna tegemist on tundliku teemaga, on kogutud andmed salastatud ja neid saab kasutada üksnes osalejate ja teabe kasutajate tegevuse eesmärgil. Selleks, et hoida ära põhjendamatuid kartusi ja reaktsioone, peab üldsusele suunatud teave olema esitatud üldistatult ja see piirdub enamasti aastaaruandega lennuohutuse üldise taseme kohta.

| 2.7 | Lisaks kohustusliku teatamise süsteemile võivad liikmesriigid kehtestada vabatahtliku teatamise süsteemi, et koguda ja analüüsida teavet selliste tsiviillennunduses täheldatud puuduste kohta, mis ei kuulu kohustusliku teatamise kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

2.7

Lisaks kohustusliku teatamise süsteemile võivad liikmesriigid kehtestada vabatahtliku teatamise süsteemi, et koguda ja analüüsida teavet selliste tsiviillennunduses täheldatud puuduste kohta, mis ei kuulu kohustusliku teatamise kohaldamisalasse.

| 2.8 | Kohustus teatada kehtib kogu õhutranspordi ahelas, hõlmates näiteks lennuettevõtjaid, sertifitseeritud lennujaamade käitajaid, õhusõidukite maapealse teeninduse ettevõtjaid jne. |
| --- | --- |

2.8

Kohustus teatada kehtib kogu õhutranspordi ahelas, hõlmates näiteks lennuettevõtjaid, sertifitseeritud lennujaamade käitajaid, õhusõidukite maapealse teeninduse ettevõtjaid jne.

| 2.9 | Eri kategooriate töötajad, kes töötavad tsiviillennunduses ja täheldavad õnnetuste ärahoidmise seisukohast huvi pakkuvaid vahejuhtumeid, on kohustatud neist teatama. |
| --- | --- |

2.9

Eri kategooriate töötajad, kes töötavad tsiviillennunduses ja täheldavad õnnetuste ärahoidmise seisukohast huvi pakkuvaid vahejuhtumeid, on kohustatud neist teatama.

| 2.10 | Ettekannetest tuleb välja jätta kõik teatajat puudutavad isiklikud andmed ja tehnilised aspektid, mis võimaldaksid teda tuvastada. Liikmesriigid peavad tagama, et vahejuhtumitest teatavad töötajad ei satuks tööandja diskrimineerimise alla ning et tööandja ei kohaldaks nende suhtes mingeid haldus-, distsiplinaar- ega tööalaseid karistusi, välja arvatud raske hooletuse või tahtliku rikkumise korral. |
| --- | --- |

2.10

Ettekannetest tuleb välja jätta kõik teatajat puudutavad isiklikud andmed ja tehnilised aspektid, mis võimaldaksid teda tuvastada. Liikmesriigid peavad tagama, et vahejuhtumitest teatavad töötajad ei satuks tööandja diskrimineerimise alla ning et tööandja ei kohaldaks nende suhtes mingeid haldus-, distsiplinaar- ega tööalaseid karistusi, välja arvatud raske hooletuse või tahtliku rikkumise korral.

3.   Uue määruse sisu

3.1   Euroopa Komisjoni hinnangul mõjutavad vahejuhtumitest teatamist ja Euroopa keskse andmekogu kasutamist endiselt teatud vajakajäämised, mis piiravad nendest vahenditest saadavat kasu ja takistavad märkimisväärselt kogemustel põhineva tagasiside kasutamist, et õnnetusi ära hoida. Selle olukorra parandamiseks pakub komisjon välja järgmised meetmed.

3.1.1   Parem teabekogumine lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta

Ettepanekuga luuakse tingimused, et tagada kõigi lennundusohutust ähvardavate või ähvardada võivate juhtumite teatamine. Lisaks kohustuslikule süsteemile nõutakse ettepanekuga vabatahtlike süsteemide loomist.

Ettepanek sisaldab samuti sätteid, millega julgustatakse lennundustöötajaid teatama ohutusega seotud andmeid, kaitstes neid karistamise eest, välja arvatud raske hooletuse korral.

3.1.2   Teabevoo selgitus

Lisaks pädevale riigiasutusele peaks iga lennundusvaldkonnas tegutsev organisatsioon samuti looma juhtumitest teatamise süsteemi.

3.1.3   Andmete parem kvaliteet ja terviklus

Lennuohutust mõjutavate juhtumite ettekannetes tuleb edastada minimaalne teave, mis on määratud kindlaks kohustuslikel andmeväljadel. Lennuohutust mõjutavad juhtumid tuleb klassifitseerida nendega kaasneva riski alusel kooskõlas Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga. Lisaks sellele tuleks rakendada kvaliteetseid andmekontrollimenetlusi.

3.1.4   Parem teabevahetus

Liikmesriikide ja EASA juurdepääsu Euroopa kesksele andmekogule suurendatakse kõigile andmebaasis sisalduvatele andmetele ja kogu teabele. Kõik ettekanded peavad olema kooskõlas ECCAIRSi tarkvaraga.

3.1.5   Parem kaitse ohutusteabe sobimatu kasutamise eest

Lisaks kogutud andmete salastatuse tagamise kohustusele võib neid kättesaadavaks teha ja kasutada ainult lennundusohutuse säilitamise või suurendamise eesmärgil. Kohustuslik on sõlmida eelkokkuleppeid õigusemõistmise eest vastutavate asutustega, et vähendada negatiivset mõju, mida võib avaldada kõnealuste andmete kasutamine õiguslikel eesmärkidel.

3.1.6   Teataja parem kaitse, et tagada teabe jätkuv kättesaadavus (õiglane suhtumine)

Teatajate paremat kaitset käsitlevaid eeskirju tugevdatakse ja veelkord kinnitatakse kohustust anonüümistada juhtumite ettekanded ning lubada juurdepääsu isikute tuvastamist võimaldavatele andmetele ainult piiratud ringile inimestele. Samuti tugevdatakse eeskirja, mille kohaselt ei saa tööandja oma töötajaid diskrimineerida teatatud teabe alusel, välja arvatud raske hooletuse korral (nagu määratletud määruse eelnõu artikli 2 lõikes 4). Tsiviillennunduse valdkonnas tegutsevatelt organisatsioonidelt nõutakse sellise poliitika kasutuselevõttu, milles kirjeldatakse töötajate kaitse tagamise viise. Lisaks peab iga liikmesriik määrama asutuse, mis vastutaks nende teabeallikate kaitse sätete rakendamise eest, millele teatajad võivad eeskirjadest kõrvalekaldumisest teatada. Vajaduse korral teeb kõnealune asutus liikmesriigile ettepaneku võtta asjaomaste eeskirjade vastu eksinud tööandja suhtes vastu karistus.

3.1.7   Nõuete kehtestamine riiklikul tasandil teabe analüüsi ja järelmeetmete võtmise kohta

Ettepanekuga võetakse ELi õigusesse üle rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud eeskirjad, mis on seotud lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta kogutud teabe analüüsi ja järelmeetmetega.

3.1.8   Põhjalikum analüüs ELi tasandil

Tugevdatakse põhimõtet, et Euroopa keskses andmekogus sisalduvat teavet analüüsivad EASA ja liikmesriigid, ja käimasolev koostöö formaliseeritakse lennundusohutusanalüütikute võrgustikus, mille eesistuja on EASA.

3.1.9   Suurem läbipaistvus avalikkuse jaoks

Vajalikku salastatust arvesse võttes avaldavad liikmesriigid iga-aastased ohutusaruanded, mis sisaldav üldistatult teavet lennuohutuse suurendamiseks võetud meetmete kohta.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee tunnustab komisjoni meetmeid õnnetuste ärahoidmiseks tsiviillennunduse valdkonnas ja teabevoo parandamiseks selliste vahejuhtumite või õnnetuste kohta, mis seavad ohtu või mis parandamata jätmise korral võiksid seada ohtu reisijad, muud isikud või õhusõiduki. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tunnustab komisjoni meetmeid õnnetuste ärahoidmiseks tsiviillennunduse valdkonnas ja teabevoo parandamiseks selliste vahejuhtumite või õnnetuste kohta, mis seavad ohtu või mis parandamata jätmise korral võiksid seada ohtu reisijad, muud isikud või õhusõiduki.

| 4.2 | Samuti toetab komitee õigusakti lihtsustamist, kuna see asendab direktiivi ja kaks määrust ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

4.2

Samuti toetab komitee õigusakti lihtsustamist, kuna see asendab direktiivi ja kaks määrust ühe õigusaktiga.

| 4.3 | Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid ületavad sageli direktiivide ülevõtmise tähtaegu – nagu ka kõnealust teemat käsitleva direktiivi 2003/42/EÜ puhul – ja kuna mis tahes ohutusprobleemide võimalikult kiire tuvastamine võib ära hoida katastroofe ja päästa inimelusid, nõustub komitee komisjoniga, et vahetult kohaldatav õigusakt (käesoleval juhul määrus) on taotletavate eesmärkide saavutamiseks kõige sobivam õigusakt. |
| --- | --- |

4.3

Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid ületavad sageli direktiivide ülevõtmise tähtaegu – nagu ka kõnealust teemat käsitleva direktiivi 2003/42/EÜ puhul – ja kuna mis tahes ohutusprobleemide võimalikult kiire tuvastamine võib ära hoida katastroofe ja päästa inimelusid, nõustub komitee komisjoniga, et vahetult kohaldatav õigusakt (käesoleval juhul määrus) on taotletavate eesmärkide saavutamiseks kõige sobivam õigusakt.

| 4.4 | Seadmata küsimärgi alla kõnealuse ettepaneku üldist vastuvõtmist, soovib komitee siiski tõstatada järgmised küsimused. |
| --- | --- |

4.4

Seadmata küsimärgi alla kõnealuse ettepaneku üldist vastuvõtmist, soovib komitee siiski tõstatada järgmised küsimused.

| 4.5 | Juhtumitest teatajad võivad edaspidi esitada oma ettekande kas oma tööandjale või pädevale asutusele, ehkki varasemalt võis ettekande esitada üksnes pädevale asutusele. Juhul kui ettekanne esitatakse otse tööandjale, peab viimane selle edastama pädevale asutusele. Ent määruse eelnõu artikli 7 lõikes 3 sätestatakse, et sektori organisatsioonid kehtestavad andmekvaliteedi kontrollimise menetlused, et tagada eelkõige kooskõla lennuohutust mõjutava juhtumi ettekandes sisalduvate eri andmete ja teataja poolt algselt juhtumi kohta edastatud üksikasjade vahel.
  Komitee järeldab sellest, et teataja poolt algselt juhtumi kohta edastatud üksikasjad ei ole tingimata samad kui need, mis esitatakse pädevale asutusele. Komitee ei saa sellist olukorda heaks kiita.
  Komitee väljendab kahtlusi seoses ettekannete esitamisega otse tööandjale. Neutraalsuse tagamiseks ja selleks, et vältida tööandja mis tahes hilisemat sekkumist teataja ettekandesse, tuleks kohustada teatajat esitama otse tööandjale esitatava ettekande koopia samal ajal pädevale asutusele. |
| --- | --- |

4.5

Juhtumitest teatajad võivad edaspidi esitada oma ettekande kas oma tööandjale või pädevale asutusele, ehkki varasemalt võis ettekande esitada üksnes pädevale asutusele. Juhul kui ettekanne esitatakse otse tööandjale, peab viimane selle edastama pädevale asutusele. Ent määruse eelnõu artikli 7 lõikes 3 sätestatakse, et sektori organisatsioonid kehtestavad andmekvaliteedi kontrollimise menetlused, et tagada eelkõige kooskõla lennuohutust mõjutava juhtumi ettekandes sisalduvate eri andmete ja teataja poolt algselt juhtumi kohta edastatud üksikasjade vahel.

Komitee järeldab sellest, et teataja poolt algselt juhtumi kohta edastatud üksikasjad ei ole tingimata samad kui need, mis esitatakse pädevale asutusele. Komitee ei saa sellist olukorda heaks kiita.

Komitee väljendab kahtlusi seoses ettekannete esitamisega otse tööandjale. Neutraalsuse tagamiseks ja selleks, et vältida tööandja mis tahes hilisemat sekkumist teataja ettekandesse, tuleks kohustada teatajat esitama otse tööandjale esitatava ettekande koopia samal ajal pädevale asutusele.

| 4.6 | Komitee täheldab, et nimekiri nendest vahejuhtumitest, millest teatamine on kohustuslik (määruse I lisa) ei hõlma vahejuhtumeid, mis on seotud pardaleminekule eelnevate toimingutega. Sellest järeldub, et puudustest enne pardale minekut toimuva turvakontrolli käigus tuleb parimal juhul teatada vabatahtlikult esitatavate ettekannete alusel. Ent seda tüüpi vajakajäämistel võivad olla katastroofilised tagajärjed, mistõttu peaksid need komitee hinnangul kuuluma kohustuslikult teatatavate vahejuhtumite hulka. |
| --- | --- |

4.6

Komitee täheldab, et nimekiri nendest vahejuhtumitest, millest teatamine on kohustuslik (määruse I lisa) ei hõlma vahejuhtumeid, mis on seotud pardaleminekule eelnevate toimingutega. Sellest järeldub, et puudustest enne pardale minekut toimuva turvakontrolli käigus tuleb parimal juhul teatada vabatahtlikult esitatavate ettekannete alusel. Ent seda tüüpi vajakajäämistel võivad olla katastroofilised tagajärjed, mistõttu peaksid need komitee hinnangul kuuluma kohustuslikult teatatavate vahejuhtumite hulka.

| 4.7 | Samuti ei sätestata määruse eelnõus selgelt reisijate võimalust vahejuhtumitest teatada, ent samas ka ei välistata seda, märkides, et vabatahtliku teatamise süsteemid peavad võimaldama lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatada muudel isikutel kui sektori töötajatel, kes on kohustatud vahejuhtumitest teatama.
  Ent reisijad suhtuvad infrastruktuuri ja teenuste ohutusriskidesse sageli tähelepanelikumalt ja täheldavad puudusi, mida sektori töötajad näevad rutiinsel vaatlusel või tööharjumustest tulenevalt teisiti. Seega teeb komitee ettepaneku kehtestada menetlused kõigi reisijate kaasamiseks juhtumitest teatamise teabevoogu. Sama kehtib ka piiratud liikuvusega isikute puhul, keda käsitletakse määruse I lisa punkti 4 lõike 3 kohaselt pagasi või lasti käsitlemise osas samadel alustel kui ülejäänud lennureisijaid, ehkki ohutegurid on täiesti erinevad. |
| --- | --- |

4.7

Samuti ei sätestata määruse eelnõus selgelt reisijate võimalust vahejuhtumitest teatada, ent samas ka ei välistata seda, märkides, et vabatahtliku teatamise süsteemid peavad võimaldama lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatada muudel isikutel kui sektori töötajatel, kes on kohustatud vahejuhtumitest teatama.

Ent reisijad suhtuvad infrastruktuuri ja teenuste ohutusriskidesse sageli tähelepanelikumalt ja täheldavad puudusi, mida sektori töötajad näevad rutiinsel vaatlusel või tööharjumustest tulenevalt teisiti. Seega teeb komitee ettepaneku kehtestada menetlused kõigi reisijate kaasamiseks juhtumitest teatamise teabevoogu. Sama kehtib ka piiratud liikuvusega isikute puhul, keda käsitletakse määruse I lisa punkti 4 lõike 3 kohaselt pagasi või lasti käsitlemise osas samadel alustel kui ülejäänud lennureisijaid, ehkki ohutegurid on täiesti erinevad.

5.   Õiglane suhtumine

| 5.1 | Selleks, et oleks võimalik tuvastada ja ära hoida õnnetuste ohtu tsiviillennunduses, tuleb kõigilt selle sektori töötajatelt nõuda teatamist kõigist juhtumitest, mis kujutavad endast ohutusriski. |
| --- | --- |

5.1

Selleks, et oleks võimalik tuvastada ja ära hoida õnnetuste ohtu tsiviillennunduses, tuleb kõigilt selle sektori töötajatelt nõuda teatamist kõigist juhtumitest, mis kujutavad endast ohutusriski.

| 5.2 | See tähendab, et vajaduse korral peavad asjaomased isikud teatama vigadest, mille nad on ise teinud või millele nad on kaasa aidanud või mille eest vastutab kolleeg. |
| --- | --- |

5.2

See tähendab, et vajaduse korral peavad asjaomased isikud teatama vigadest, mille nad on ise teinud või millele nad on kaasa aidanud või mille eest vastutab kolleeg.

| 5.3 | On selge, et selline teatamise süsteem saab tõhusalt toimida üksnes õiglase suhtumise raames, mis kaitseb asjaomaseid töötajaid tööandja esitatud võimalike hagide eest ja kaitseb neid mis tahes diskrimineerimise või kohtumenetluste eest tahtmatute vigade korral, välja arvatud juhul, kui need esinesid selgelt tuvastatud tahtliku raske hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

5.3

On selge, et selline teatamise süsteem saab tõhusalt toimida üksnes õiglase suhtumise raames, mis kaitseb asjaomaseid töötajaid tööandja esitatud võimalike hagide eest ja kaitseb neid mis tahes diskrimineerimise või kohtumenetluste eest tahtmatute vigade korral, välja arvatud juhul, kui need esinesid selgelt tuvastatud tahtliku raske hooletuse tõttu.

| 5.4 | Komitee tervitab seega rõhuasetust asjaolule, et lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine, mitte süüle või vastutusele osutamine ning et määruse eelnõus kinnitatakse ja täiendatakse teataja kaitse meetmeid, mida võiks siiski veelgi tugevdada. |
| --- | --- |

5.4

Komitee tervitab seega rõhuasetust asjaolule, et lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine, mitte süüle või vastutusele osutamine ning et määruse eelnõus kinnitatakse ja täiendatakse teataja kaitse meetmeid, mida võiks siiski veelgi tugevdada.

| 5.5 | Sellega seoses on komitee oma arvamuses tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta (1) juba rõhutanud, et ELi tasandil on vaja rohkem meetmeid tagamaks, et kõik liikmesriigid kohandavad oma riiklikku karistussüsteemi nii, et selles kindlustatakse õiglase suhtumise edendamine, ning toonitanud, et oluline on välja töötada ELi õiglase suhtumise harta, vältimaks mis tahes karistamist tahtmatute eksimuste eest. |
| --- | --- |

5.5

Sellega seoses on komitee oma arvamuses tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta (1) juba rõhutanud, et ELi tasandil on vaja rohkem meetmeid tagamaks, et kõik liikmesriigid kohandavad oma riiklikku karistussüsteemi nii, et selles kindlustatakse õiglase suhtumise edendamine, ning toonitanud, et oluline on välja töötada ELi õiglase suhtumise harta, vältimaks mis tahes karistamist tahtmatute eksimuste eest.

| 5.6 | Komitee avaldab kahetsust selle üle, et seda ettepanekut ei võetud üle kõnealuse määruse eelnõusse, milles siiski sätestatakse ohutuse eest vastutavate asutuste ja õigusemõistmise eest vastutavate asutuste koostöö eelkokkulepete kujul. Artikli 15 lõige 4: „Neis eelkokkulepetes püütakse tagada õige tasakaal kohase õigusemõistmise vajaduse ja ohutusteabe jätkuva kättesaadavuse vahel” on samm õiges suunas, ent need kokkulepped puudutavad vaid teabe „piisavat salastatust” ega kaitse teatajaid kohtumenetluse eest. |
| --- | --- |

5.6

Komitee avaldab kahetsust selle üle, et seda ettepanekut ei võetud üle kõnealuse määruse eelnõusse, milles siiski sätestatakse ohutuse eest vastutavate asutuste ja õigusemõistmise eest vastutavate asutuste koostöö eelkokkulepete kujul. Artikli 15 lõige 4: „Neis eelkokkulepetes püütakse tagada õige tasakaal kohase õigusemõistmise vajaduse ja ohutusteabe jätkuva kättesaadavuse vahel” on samm õiges suunas, ent need kokkulepped puudutavad vaid teabe „piisavat salastatust” ega kaitse teatajaid kohtumenetluse eest.

| 5.7 | Teataja kaitse osas peaks säte, milles sedastatakse, et „liikmesriigid hoiduvad kohtumenetluse algatamisest selliste ettekavatsemata või tahtmatute seaduserikkumiste puhul, mis saavad neile teatavaks ainult seetõttu, et neist on teatatud”, kehtima ka vahejuhtumist teataja tööandjale. Määruse eelnõu artikli 16 lõiget 3 tuleks vastavalt täiendada. |
| --- | --- |

5.7

Teataja kaitse osas peaks säte, milles sedastatakse, et „liikmesriigid hoiduvad kohtumenetluse algatamisest selliste ettekavatsemata või tahtmatute seaduserikkumiste puhul, mis saavad neile teatavaks ainult seetõttu, et neist on teatatud”, kehtima ka vahejuhtumist teataja tööandjale. Määruse eelnõu artikli 16 lõiget 3 tuleks vastavalt täiendada.

| 5.8 | Seoses sättega, milles kohustatakse kõiki sektori organisatsioone võtma vastu sise-eeskirju, milles on kirjas, kuidas tagatakse ja rakendatakse neis organisatsioonides õiglase suhtumise põhimõtteid, teeb komitee ettepaneku, et need eeskirjad kiidaks eelnevalt heaks iga liikmesriigi pädev asutus, mis vastutab teabeallika kaitset käsitlevate ELi sätete rakendamise eest. |
| --- | --- |

5.8

Seoses sättega, milles kohustatakse kõiki sektori organisatsioone võtma vastu sise-eeskirju, milles on kirjas, kuidas tagatakse ja rakendatakse neis organisatsioonides õiglase suhtumise põhimõtteid, teeb komitee ettepaneku, et need eeskirjad kiidaks eelnevalt heaks iga liikmesriigi pädev asutus, mis vastutab teabeallika kaitset käsitlevate ELi sätete rakendamise eest.

| 5.9 | Ehkki määruse kõik osad on kohustuslikud ja määrus ise on vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, tuleb mõned osad (nimelt sise-eeskirjad, milles on kirjas, kuidas tagatakse ja rakendatakse organisatsioonides õiglase suhtumise põhimõtteid, või rikkumise korral kohaldatavad eeskirjad) veel välja töötada ja vajaduse korral riiklikku õigusesse üle võtta. Komitee oleks eelistanud, et määruses oleks kehtestatud nende osade rakendamise tähtaeg. |
| --- | --- |

5.9

Ehkki määruse kõik osad on kohustuslikud ja määrus ise on vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, tuleb mõned osad (nimelt sise-eeskirjad, milles on kirjas, kuidas tagatakse ja rakendatakse organisatsioonides õiglase suhtumise põhimõtteid, või rikkumise korral kohaldatavad eeskirjad) veel välja töötada ja vajaduse korral riiklikku õigusesse üle võtta. Komitee oleks eelistanud, et määruses oleks kehtestatud nende osade rakendamise tähtaeg.

| 5.10 | Võttes arvesse õiglase suhtumise määravat tähtsust juhtumitest teatajate tõhusal kaitsmisel selge eesmärgiga hoida ära mis tahes õnnetuse ohtu, tellis komitee väliseksperdilt sel teemal uurimuse ja edastab selle tulemused kindlasti huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

5.10

Võttes arvesse õiglase suhtumise määravat tähtsust juhtumitest teatajate tõhusal kaitsmisel selge eesmärgiga hoida ära mis tahes õnnetuse ohtu, tellis komitee väliseksperdilt sel teemal uurimuse ja edastab selle tulemused kindlasti huvitatud isikutele.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 62-65

1

---

| 10.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 198/77 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 198/77

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist”

COM(2013)102 final – 2013/0062 COD

2013/C 198/13

12. märtsil 2013 otsustas Euroopa Parlament ja 15. märtsil 2013 nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/23/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist”

COM(2013)102 final – 2013/0062 COD).

Kuna komitee on kõnealuses küsimuses juba oma seisukohta väljendanud 12. märtsil 2008 vastu võetud arvamuses CESE 493/2008 (1), otsustati täiskogu 489. istungjärgul 17.–18. aprillil 2013 (17. aprilli 2013 istungil) loobuda sel teemal uue arvamuse koostamisest ning viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 178, vastu hääletas 3 ja erapooletuks jäi 10.

Brüssel, 17. aprill 2013

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Henri MALOSSE

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta” COM(2007) 355 final – 2007/0121 (COD) (ELT C, 9.8.2008, lk 47-56).

1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta” COM(2007) 355 final – 2007/0121 (COD) (ELT C, 9.8.2008, lk 47-56).

---