# Europeiska unionens L 132/26 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 132 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången26 maj 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 132

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången26 maj 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 785/2005 av den 23 maj 2005 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 786/2005 av den 25 maj 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 787/2005 av den 25 maj 2005 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 788/2005 av den 25 maj 2005 om fastställande av den definitiva bidragssatsen och procentsatsen för utfärdande av exportlicenser inom system B inom sektorn för frukt och grönsaker (tomater, apelsiner, citroner och äpplen) | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 789/2005 av den 25 maj 2005 om ändring av förordning (EEG) nr 1858/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 790/2005 av den 25 maj 2005 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2406/96 om gemensamma marknadsnormer för vissa fiskeriprodukter | 15 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 785/2005 av den 23 maj 2005 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 786/2005 av den 25 maj 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

6

Kommissionens förordning (EG) nr 787/2005 av den 25 maj 2005 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

8

Kommissionens förordning (EG) nr 788/2005 av den 25 maj 2005 om fastställande av den definitiva bidragssatsen och procentsatsen för utfärdande av exportlicenser inom system B inom sektorn för frukt och grönsaker (tomater, apelsiner, citroner och äpplen)

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 789/2005 av den 25 maj 2005 om ändring av förordning (EEG) nr 1858/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer

13

*

Kommissionens förordning (EG) nr 790/2005 av den 25 maj 2005 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2406/96 om gemensamma marknadsnormer för vissa fiskeriprodukter

15

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2005/395/GUSP av den 10 maj 2005 om ändring av beslut 2001/80/GUSP om inrättande av Europeiska unionens militära stab | 17 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2005/395/GUSP av den 10 maj 2005 om ändring av beslut 2001/80/GUSP om inrättande av Europeiska unionens militära stab

17

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 785/2005

av den 23 maj 2005

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.3 och artikel 22 c i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Kina. Den slutgiltiga tullsats som infördes på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, var 49 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Kina. Den slutgiltiga tullsats som infördes på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, var 49 %.

2.   Inledande

| (2) | Den 20 mars 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (3) i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn av de åtgärder som tillämpas på importen av bl.a. kisel med ursprung i Kina inletts i enlighet med artikel 11.3 och artikel 22 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 mars 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (3) i Europeiska unionens officiella tidning att en partiell interimsöversyn av de åtgärder som tillämpas på importen av bl.a. kisel med ursprung i Kina inletts i enlighet med artikel 11.3 och artikel 22 c i grundförordningen.

| (3) | Översynen inleddes på initiativ av kommissionen för att undersöka huruvida det med hänsyn till gemenskapens intresse fanns ett behov av att anpassa dessa åtgärder för att undvika en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter, till följd av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”). |
| --- | --- |

(3)

Översynen inleddes på initiativ av kommissionen för att undersöka huruvida det med hänsyn till gemenskapens intresse fanns ett behov av att anpassa dessa åtgärder för att undvika en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter, till följd av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 (nedan kallad ”utvidgningen”).

3.   Berörd produkt

| (4) | Den berörda produkten är densamma som i den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna, dvs. kisel med ursprung i Kina som klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i tullnomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande. |
| --- | --- |

(4)

Den berörda produkten är densamma som i den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna, dvs. kisel med ursprung i Kina som klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i tullnomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande.

4.   Undersökning

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt de importörer, användare och exportörer som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för det berörda exportlandet och producenterna i gemenskapen om att undersökningen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt de importörer, användare och exportörer som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för det berörda exportlandet och producenterna i gemenskapen om att undersökningen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (6) | Den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineral och kemikalier, intresseorganisationen för gemenskapsindustrin (Euroalliages), importörer/handlare, myndigheterna i några av de nya medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 (nedan kallade ”EU-10”) och användare av kisel i EU-10 lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som inom den angivna tidsfristen begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Den kinesiska handelskammaren för importörer och exportörer av metaller, mineral och kemikalier, intresseorganisationen för gemenskapsindustrin (Euroalliages), importörer/handlare, myndigheterna i några av de nya medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 (nedan kallade ”EU-10”) och användare av kisel i EU-10 lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som inom den angivna tidsfristen begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att avgöra om de gällande åtgärderna var lämpliga. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att avgöra om de gällande åtgärderna var lämpliga.

B.   RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN OCH AVSLUTANDE AV DEN PARTIELLA INTERIMSÖVERSYNEN

1.   Import av kisel från Kina till EU-10

| (8) | Undersökningen visade att importvolymen av kisel från Kina till EU-10 enligt uppgifter från Eurostat i genomsnitt ökade med omkring 13 % per år under 2001 och 2002. Under 2003 steg importvolymen med cirka 54 % till följd av den betydande uppgången under perioden oktober–december. |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen visade att importvolymen av kisel från Kina till EU-10 enligt uppgifter från Eurostat i genomsnitt ökade med omkring 13 % per år under 2001 och 2002. Under 2003 steg importvolymen med cirka 54 % till följd av den betydande uppgången under perioden oktober–december.

| (9) | Vidare konstaterades en onormalt stor ökning av importvolymen (omkring 120 %) ha ägt rum under perioden strax före utvidgningen, dvs. januari–april 2004, jämfört med samma period under det föregående året. |
| --- | --- |

(9)

Vidare konstaterades en onormalt stor ökning av importvolymen (omkring 120 %) ha ägt rum under perioden strax före utvidgningen, dvs. januari–april 2004, jämfört med samma period under det föregående året.

| (10) | Undersökningen visade också att importen av kisel från Kina till EU-10 minskade efter utvidgningen. Denna nedgång kan möjligen förklaras av den onormalt stora ökningen av importvolymen före utvidgningen. |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen visade också att importen av kisel från Kina till EU-10 minskade efter utvidgningen. Denna nedgång kan möjligen förklaras av den onormalt stora ökningen av importvolymen före utvidgningen.

| (11) | Statistiken över importen till EU-10 efter utvidgningen visar att minskningen av importvolymen från Kina sammanfaller med en successiv ökning av importen från Norge och Brasilien och av försäljning från de 15 länder som var medlemsstater i EU före utvidgningen (nedan kallade ”EU-15”). |
| --- | --- |

(11)

Statistiken över importen till EU-10 efter utvidgningen visar att minskningen av importvolymen från Kina sammanfaller med en successiv ökning av importen från Norge och Brasilien och av försäljning från de 15 länder som var medlemsstater i EU före utvidgningen (nedan kallade ”EU-15”).

2.   Efterfrågan på kisel i EU-10

| (12) | Efterfrågan på kisel i EU-10 beräknades på grundval av siffrorna för den sammanlagda importen minus den sammanlagda exporten. Det bör noteras att någon produktion av kisel i EU-10 inte har uppgivits. |
| --- | --- |

(12)

Efterfrågan på kisel i EU-10 beräknades på grundval av siffrorna för den sammanlagda importen minus den sammanlagda exporten. Det bör noteras att någon produktion av kisel i EU-10 inte har uppgivits.

| (13) | Med hänsyn till den onormalt stora ökningen av importvolymen från Kina före utvidgningen ansågs det nödvändigt att något justera importvolymerna för 2003 och 2004 för att kunna avgöra hur stor importen normalt skulle ha varit under dessa år om utvidgningen inte hade ägt rum. |
| --- | --- |

(13)

Med hänsyn till den onormalt stora ökningen av importvolymen från Kina före utvidgningen ansågs det nödvändigt att något justera importvolymerna för 2003 och 2004 för att kunna avgöra hur stor importen normalt skulle ha varit under dessa år om utvidgningen inte hade ägt rum.

| (14) | I detta avseende hade det konstaterats att importvolymerna från Kina under 2001 och 2002 ökade med i genomsnitt 13 % per år. Omfattningen av den normala importen från Kina under 2003 och 2004 beräknades med utgångspunkt i detta genom att importvolymerna under tidigare år ökades med 13 % per år, vilka nivåer normalt sett kunde ha förväntats föreligga under dessa år om utvidgningen inte hade ägt rum. |
| --- | --- |

(14)

I detta avseende hade det konstaterats att importvolymerna från Kina under 2001 och 2002 ökade med i genomsnitt 13 % per år. Omfattningen av den normala importen från Kina under 2003 och 2004 beräknades med utgångspunkt i detta genom att importvolymerna under tidigare år ökades med 13 % per år, vilka nivåer normalt sett kunde ha förväntats föreligga under dessa år om utvidgningen inte hade ägt rum.

| (15) | Enligt samma metod uppskattades exporten från EU-10 under 2004 genom att den sammanlagda exporten under 2003 utökades med 80 %, vilket procenttal konstaterades motsvara den genomsnittliga årliga ökningen av exportvolymerna under 2002 och 2003.
  Tabell 1
  Efterfrågan på kisel i EU-10










  (ton) |
| --- | --- |
| År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (uppskattn.) |
| Import till EU-10 | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 (uppskattn.) | 26 957 |
| Export från EU-10 | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |
| Total efterfrågan i EU-10 | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |
| Källa: Eurostat och uppskattningar för 2003 och 2004. |

(15)

Enligt samma metod uppskattades exporten från EU-10 under 2004 genom att den sammanlagda exporten under 2003 utökades med 80 %, vilket procenttal konstaterades motsvara den genomsnittliga årliga ökningen av exportvolymerna under 2002 och 2003.

Tabell 1

Efterfrågan på kisel i EU-10

(ton)

År

2000

2001

2002

2003

2004 (uppskattn.)

Import till EU-10

18 815

19 802

22 661

23 855 (uppskattn.)

26 957

Export från EU-10

37

6

84

153

275

Total efterfrågan i EU-10

18 778

19 795

22 576

23 703

26 682

Källa: Eurostat och uppskattningar för 2003 och 2004.

| (16) | Mot denna bakgrund konstaterades efterfrågan i EU-10 motsvara omkring 6 % av efterfrågan i EU-15 så som den uppskattats i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina enligt förordning (EG) nr 398/2004. |
| --- | --- |

(16)

Mot denna bakgrund konstaterades efterfrågan i EU-10 motsvara omkring 6 % av efterfrågan i EU-15 så som den uppskattats i den senaste översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina enligt förordning (EG) nr 398/2004.

3.   Alternativa försörjningskällor för att möta efterfrågan i EU-10

| (17) | Undersökningen visade att det utöver Kina finns tillräckligt med potentiella försörjningskällor för att efterfrågan i EU-10 skall kunna tillfredsställas även om utvidgningen av antidumpningstullen från att bara omfatta EU-15 till att även omfatta EU-10 fullständigt skulle undanröja eller leda till en minskning av importen från Kina. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att det utöver Kina finns tillräckligt med potentiella försörjningskällor för att efterfrågan i EU-10 skall kunna tillfredsställas även om utvidgningen av antidumpningstullen från att bara omfatta EU-15 till att även omfatta EU-10 fullständigt skulle undanröja eller leda till en minskning av importen från Kina.

| (18) | Det potentiella utbudet av kisel från EU-15 uppgår till omkring 18 000 ton. Denna siffra grundar sig på den senaste översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina. Det konstaterades att produktionen i EU-15 av kisel uppgick till cirka 148 000 ton under 2001. Vid samma översyn vid giltighetstidens utgång konstaterades även att produktionskapaciteten i EU-15 motsvarade omkring 166 000 ton, vilket innebär att det fanns en ledig kapacitet på omkring 18 000 ton. |
| --- | --- |

(18)

Det potentiella utbudet av kisel från EU-15 uppgår till omkring 18 000 ton. Denna siffra grundar sig på den senaste översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina. Det konstaterades att produktionen i EU-15 av kisel uppgick till cirka 148 000 ton under 2001. Vid samma översyn vid giltighetstidens utgång konstaterades även att produktionskapaciteten i EU-15 motsvarade omkring 166 000 ton, vilket innebär att det fanns en ledig kapacitet på omkring 18 000 ton.

| (19) | Övriga potentiella försörjningskällor i fråga om kisel (som inte omfattas av antidumpningstullar) är bland andra Norge (med ledig kapacitet på 18 000 ton), Brasilien, Kanada och Förenta staterna. |
| --- | --- |

(19)

Övriga potentiella försörjningskällor i fråga om kisel (som inte omfattas av antidumpningstullar) är bland andra Norge (med ledig kapacitet på 18 000 ton), Brasilien, Kanada och Förenta staterna.

| (20) | Som det beskrivs i skäl 11 konstaterades det också att importen från andra källor, särskilt Norge och Brasilien men även EU-15, under perioden efter utvidgningen, dvs. perioden maj–november 2004 för vilken tillförlitliga uppgifter redan hade rapporterats av Eurostat, hade ökat successivt. Försäljningen från EU-15 steg fyrfaldigt, importvolymen från Norge steg femfaldigt och från Brasilien sexfaldigt, jämfört med samma period 2003.
  Tabell 2
  Importvolymer till EU-10 från Norge och Brasilien och försäljning från EU-15








  (ton) |
| --- | --- |
| Period | Försäljning från EU-15 | Import från Norge | Import från Brasilien |
| Maj–november 2003 | 2 070 | 238 | 152 |
| Maj–november 2004 | 7 772 | 1 144 | 975 |

(20)

Som det beskrivs i skäl 11 konstaterades det också att importen från andra källor, särskilt Norge och Brasilien men även EU-15, under perioden efter utvidgningen, dvs. perioden maj–november 2004 för vilken tillförlitliga uppgifter redan hade rapporterats av Eurostat, hade ökat successivt. Försäljningen från EU-15 steg fyrfaldigt, importvolymen från Norge steg femfaldigt och från Brasilien sexfaldigt, jämfört med samma period 2003.

Tabell 2

Importvolymer till EU-10 från Norge och Brasilien och försäljning från EU-15

(ton)

Period

Försäljning från EU-15

Import från Norge

Import från Brasilien

Maj–november 2003

2 070

238

152

Maj–november 2004

7 772

1 144

975

| (21) | Mot bakgrund av detta anses det inte föreligga några tvingande skäl för att anta att det kommer att uppstå en brist på kisel på marknaden i EU-10. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av detta anses det inte föreligga några tvingande skäl för att anta att det kommer att uppstå en brist på kisel på marknaden i EU-10.

4.   Bedömning av kostnadseffekter

| (22) | Enligt uppgifter från olika berörda parter är kisel en mellanprodukt som används av blott ett litet antal bearbetningsindustrier i de nya medlemsstaterna, i synnerhet vid produktionen av sekundära aluminiumlegeringar. |
| --- | --- |

(22)

Enligt uppgifter från olika berörda parter är kisel en mellanprodukt som används av blott ett litet antal bearbetningsindustrier i de nya medlemsstaterna, i synnerhet vid produktionen av sekundära aluminiumlegeringar.

| (23) | Aluminiumproducenter i EU-10 bekräftar att den genomsnittliga andel kisel som förbrukas vid produktionen av sekundära aluminiumlegeringar varierar mellan 3 % och 13,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Aluminiumproducenter i EU-10 bekräftar att den genomsnittliga andel kisel som förbrukas vid produktionen av sekundära aluminiumlegeringar varierar mellan 3 % och 13,5 %.

| (24) | Undersökningen visade att en ökning av priset på kisel i EU-10 eller en övergång till alternativa försörjningskällor sannolikt skulle ha en obetydlig inverkan på produktionskostnaderna för användarna i EU-10. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att en ökning av priset på kisel i EU-10 eller en övergång till alternativa försörjningskällor sannolikt skulle ha en obetydlig inverkan på produktionskostnaderna för användarna i EU-10.

| (25) | Med hänsyn till de ovannämnda procentandelarna avseende förbrukning av kisel vid produktion av sekundära aluminiumlegeringar och till antidumpningstullen på 49 % vid import av kisel från Kina skulle kostnadseffekterna för producenterna av sekundära aluminiumlegeringar endast motsvara mellan 1,47 % och 6,6 % av den sammanlagda produktionskostnaden för sekundära aluminiumlegeringar. |
| --- | --- |

(25)

Med hänsyn till de ovannämnda procentandelarna avseende förbrukning av kisel vid produktion av sekundära aluminiumlegeringar och till antidumpningstullen på 49 % vid import av kisel från Kina skulle kostnadseffekterna för producenterna av sekundära aluminiumlegeringar endast motsvara mellan 1,47 % och 6,6 % av den sammanlagda produktionskostnaden för sekundära aluminiumlegeringar.

| (26) | Några berörda parter uppgav att de vid utvidgningen av antidumpningsåtgärderna till att även omfatta import till EU-10 hade sökt alternativa försörjningskällor i fråga om kisel, men att dessa alternativa källor hade medfört att kostnaderna för kisel hade stigit med cirka 34 %. Det konstaterades att kostnadseffekterna för producenter av sekundära aluminiumlegeringar i så fall skulle vara ännu mindre och motsvara mellan 1 % och 4,6 % av den sammanlagda produktionskostnaden för sekundära aluminiumlegeringar. |
| --- | --- |

(26)

Några berörda parter uppgav att de vid utvidgningen av antidumpningsåtgärderna till att även omfatta import till EU-10 hade sökt alternativa försörjningskällor i fråga om kisel, men att dessa alternativa källor hade medfört att kostnaderna för kisel hade stigit med cirka 34 %. Det konstaterades att kostnadseffekterna för producenter av sekundära aluminiumlegeringar i så fall skulle vara ännu mindre och motsvara mellan 1 % och 4,6 % av den sammanlagda produktionskostnaden för sekundära aluminiumlegeringar.

5.   Synpunkter från berörda parter

| (27) | Flera importörer och användare gjorde gällande att utbudet av kisel på marknaden i EU-10 skulle komma att bli otillräckligt. Som det dock sägs i skälen 11, 19 och 20 håller importen från Kina till EU-10 efter utvidgningen successivt på att ersättas med kisel med ursprung i EU-15, Norge och Brasilien. Det finns följaktligen ingen anledning att anta att det kommer att uppstå en brist på kisel på marknaden i EU-10. |
| --- | --- |

(27)

Flera importörer och användare gjorde gällande att utbudet av kisel på marknaden i EU-10 skulle komma att bli otillräckligt. Som det dock sägs i skälen 11, 19 och 20 håller importen från Kina till EU-10 efter utvidgningen successivt på att ersättas med kisel med ursprung i EU-15, Norge och Brasilien. Det finns följaktligen ingen anledning att anta att det kommer att uppstå en brist på kisel på marknaden i EU-10.

| (28) | En av användarna i EU-10 samt Slovakiens och Sloveniens myndigheter hävdade att kisel från andra källor skulle skilja sig kvalitetsmässigt från kisel med ursprung i Kina. Härvid bör det noteras att det i förordning (EG) nr 398/2004, genom vilken översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina avslutades, fastställdes att den kisel som producerades i Kina och exporterades till gemenskapen, den kisel som producerades i Norge och den kisel som gemenskapsproducenterna producerade i gemenskapen hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter ansågs därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. Det konstaterades också att några justeringar för produktkvalitet inte hade gjorts. Det finns följaktligen inga skäl för att förmoda att det skulle förekomma kvalitetsskillnader mellan de kinesiska produkter som importeras till EU-10 och de produkter från andra ovannämnda länder som håller på att ersätta de kinesiska produkterna. Ökningen av importen från andra länder, enligt vad som sägs i skälen 11, 19 och 20 i den här förordningen, tyder dessutom på att produkterna är utbytbara. |
| --- | --- |

(28)

En av användarna i EU-10 samt Slovakiens och Sloveniens myndigheter hävdade att kisel från andra källor skulle skilja sig kvalitetsmässigt från kisel med ursprung i Kina. Härvid bör det noteras att det i förordning (EG) nr 398/2004, genom vilken översynen vid giltighetstidens utgång beträffande antidumpningsåtgärder mot import av kisel med ursprung i Kina avslutades, fastställdes att den kisel som producerades i Kina och exporterades till gemenskapen, den kisel som producerades i Norge och den kisel som gemenskapsproducenterna producerade i gemenskapen hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter ansågs därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. Det konstaterades också att några justeringar för produktkvalitet inte hade gjorts. Det finns följaktligen inga skäl för att förmoda att det skulle förekomma kvalitetsskillnader mellan de kinesiska produkter som importeras till EU-10 och de produkter från andra ovannämnda länder som håller på att ersätta de kinesiska produkterna. Ökningen av importen från andra länder, enligt vad som sägs i skälen 11, 19 och 20 i den här förordningen, tyder dessutom på att produkterna är utbytbara.

| (29) | Samma användare anförde även att kostnadseffekterna för producenter av sekundära aluminiumlegeringar inte skulle vara försumbara med tanke på den industrins låga vinstmarginaler. När det gäller detta drogs i skälen 25 och 26 slutsatsen att utvidgningen av antidumpningsåtgärderna kommer att få en begränsad effekt för kiselanvändarna i EU-10, i det att den sammanlagda kostnaden för produktionen av sekundära aluminiumlegeringar kommer att stiga med högst 6,6 %. Detta ansågs dock inte vara ett tillräckligt tvingande skäl för att ändra de gällande åtgärderna genom att införa övergångsbestämmelser. Denna effekt skilde sig inte i väsentlig grad från den effekt som väntades uppstå i EU-15 genom införandet av de slutgiltiga åtgärderna 2004, enligt vad som konstaterades i den undersökning som låg till grund för införandet av de åtgärderna och i vilken slutsatsen drogs att de gällande åtgärderna inte skulle få några betydande effekter för användarna. |
| --- | --- |

(29)

Samma användare anförde även att kostnadseffekterna för producenter av sekundära aluminiumlegeringar inte skulle vara försumbara med tanke på den industrins låga vinstmarginaler. När det gäller detta drogs i skälen 25 och 26 slutsatsen att utvidgningen av antidumpningsåtgärderna kommer att få en begränsad effekt för kiselanvändarna i EU-10, i det att den sammanlagda kostnaden för produktionen av sekundära aluminiumlegeringar kommer att stiga med högst 6,6 %. Detta ansågs dock inte vara ett tillräckligt tvingande skäl för att ändra de gällande åtgärderna genom att införa övergångsbestämmelser. Denna effekt skilde sig inte i väsentlig grad från den effekt som väntades uppstå i EU-15 genom införandet av de slutgiltiga åtgärderna 2004, enligt vad som konstaterades i den undersökning som låg till grund för införandet av de åtgärderna och i vilken slutsatsen drogs att de gällande åtgärderna inte skulle få några betydande effekter för användarna.

6.   Slutsats

| (30) | Med hänsyn till tullens begränsade inverkan på kostnaden för att producera aluminiumlegeringar i EU-10 och förekomsten av alternativa försörjningskällor för EU-10 dras slutsatsen att utvidgningen av de gällande åtgärderna från att bara omfatta EU-15 till att även omfatta EU-10 sannolikt inte kommer att ha en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter. Några övergångsbestämmelser behövs därför inte. |
| --- | --- |

(30)

Med hänsyn till tullens begränsade inverkan på kostnaden för att producera aluminiumlegeringar i EU-10 och förekomsten av alternativa försörjningskällor för EU-10 dras slutsatsen att utvidgningen av de gällande åtgärderna från att bara omfatta EU-15 till att även omfatta EU-10 sannolikt inte kommer att ha en plötslig och ytterligt negativ inverkan på berörda parter, däribland användare, distributörer och konsumenter. Några övergångsbestämmelser behövs därför inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den enligt artikel 11.3 och artikel 22 c i förordning (EG) nr 384/96 inledda partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Kina avslutas härmed.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 maj 2005.

På rådets vägnar

J.-L. SCHILTZ

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

2

(3)  EUT C 70, 20.3.2004, s. 15.

3

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 786/2005

av den 25 maj 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 maj 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 25 maj 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 77,3 |
| 204 | 85,3 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 86,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,3 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 64,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,9 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 71,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 40,8 |
| 204 | 37,6 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 46,5 |
| 388 | 63,6 |
| 400 | 48,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 59,1 |
| 999 | 56,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 60,1 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 64,4 |
| 624 | 64,9 |
| 999 | 70,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,2 |
| 400 | 94,3 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 57,3 |
| 512 | 70,0 |
| 524 | 64,3 |
| 528 | 66,5 |
| 720 | 49,9 |
| 804 | 96,5 |
| 999 | 74,4 |
| 0809 20 95 | 400 | 432,0 |
| 999 | 432,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

77,3

204

85,3

212

97,2

999

86,6

0707 00 05

052

98,3

204

30,3

999

64,3

0709 90 70

052

91,9

624

50,3

999

71,1

0805 10 20

052

40,8

204

37,6

212

108,2

220

46,5

388

63,6

400

48,8

528

45,4

624

59,1

999

56,3

0805 50 10

052

107,2

388

60,1

524

56,8

528

64,4

624

64,9

999

70,7

0808 10 80

388

92,2

400

94,3

404

78,7

508

57,3

512

70,0

524

64,3

528

66,5

720

49,9

804

96,5

999

74,4

0809 20 95

400

432,0

999

432,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 787/2005

av den 25 maj 2005

om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt GATT artikel XXIV.6 avslutats (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1159/2003 av den 30 juni 2003 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2003/04, 2004/05 och 2005/06 vid import av rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal och om ändring av förordningarna (EG) nr 1464/95 och (EG) nr 779/96 (3), särskilt artikel 5.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (2) | I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (3) | Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer.

| (4) | Under veckan den 16 till och med den 20 maj 2005, har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger det leveranskrav för det berörda landet som fastställts i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 för förmånssocker AV-Indien. |
| --- | --- |

(4)

Under veckan den 16 till och med den 20 maj 2005, har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger det leveranskrav för det berörda landet som fastställts i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 för förmånssocker AV-Indien.

| (5) | Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(5)

Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnats in mellan den 16 till och med den 20 maj 2005 i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003 skall licenser utfärdas inom de kvantiteter som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 maj 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 2).

1

(2)  EGT L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 568/2005 (EUT L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–INDIEN

Avdelning II i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Uppnådd |
| Kongo | 100 | |
| Fiji | 0 | Uppnådd |
| Guyana | 0 | Uppnådd |
| Indien | 100 | |
| Elfenbenskusten | 26,3398 | Uppnådd |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Uppnådd |
| Mauritius | 0 | Uppnådd |
| Moçambique | 0 | Uppnådd |
| Saint Christopher och Nevis | 100 | |
| Swaziland | 0 | Uppnådd |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad och Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005

Gräns

Barbados

100

Belize

0

Uppnådd

Kongo

100

Fiji

0

Uppnådd

Guyana

0

Uppnådd

Indien

100

Elfenbenskusten

26,3398

Uppnådd

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Uppnådd

Mauritius

0

Uppnådd

Moçambique

0

Uppnådd

Saint Christopher och Nevis

100

Swaziland

0

Uppnådd

Tanzania

100

Trinidad och Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

Uppnådd

Regleringsåret 2005/2006

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | — | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | — | |
| Fiji | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indien | — | |
| Elfenbenskusten | — | |
| Jamaica | — | |
| Kenya | — | |
| Madagaskar | — | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Moçambique | 100 | |
| Saint Christopher och Nevis | — | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzania | — | |
| Trinidad och Tobago | — | |
| Zambia | — | |
| Zimbabwe | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005

Gräns

Barbados

—

Belize

100

Kongo

—

Fiji

100

Guyana

100

Indien

—

Elfenbenskusten

—

Jamaica

—

Kenya

—

Madagaskar

—

Malawi

100

Mauritius

100

Moçambique

100

Saint Christopher och Nevis

—

Swaziland

100

Tanzania

—

Trinidad och Tobago

—

Zambia

—

Zimbabwe

100

Särskilt förmånssocker

Avdelning III i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Indien | 0 | Uppnådd |
| AVS | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005

Gräns

Indien

0

Uppnådd

AVS

100

Socker enligt CXL-medgivande

Avdelning IV i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Brasilien | 0 | Uppnådd |
| Kuba | 0 | Uppnådd |
| Övriga tredjeländer | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 16.–20.5.2005

Gräns

Brasilien

0

Uppnådd

Kuba

0

Uppnådd

Övriga tredjeländer

0

Uppnådd

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 788/2005

av den 25 maj 2005

om fastställande av den definitiva bidragssatsen och procentsatsen för utfärdande av exportlicenser inom system B inom sektorn för frukt och grönsaker (tomater, apelsiner, citroner och äpplen)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1961/2001 av den 8 oktober 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2200/96 när det gäller exportbidrag inom sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 6.7 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 291/2005 (3) fastställs de vägledande kvantiteter för vilka det får utfärdas exportlicenser inom system B. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 291/2005 (3) fastställs de vägledande kvantiteter för vilka det får utfärdas exportlicenser inom system B.

| (2) | Den definitiva bidragssatsen för tomater, apelsiner, citroner och äpplen som omfattas av licenser inom system B, för vilka det lämnades in ansökningar mellan den 16 mars 2005 och den 13 maj 2005, bör fastställas på den vägledande nivån, och procentsatsen för utfärdande av licenser för begärda kvantiteter bör fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Den definitiva bidragssatsen för tomater, apelsiner, citroner och äpplen som omfattas av licenser inom system B, för vilka det lämnades in ansökningar mellan den 16 mars 2005 och den 13 maj 2005, bör fastställas på den vägledande nivån, och procentsatsen för utfärdande av licenser för begärda kvantiteter bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om exportlicens inom system B som i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 291/2005 lämnats in mellan den 16 mars 2005 och den 13 maj 2005 skall procentsatserna för utfärdande av licenser och de tillämpliga bidragssatserna vara de som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 maj 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EGT L 7, 11.1.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 268, 9.10.2001, s. 8. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  EUT L 49, 22.2.2005, s. 4.

3

---

BILAGA

Procentsatser för utfärdande av licenser för begärda kvantiteter och bidragssatser för licenser inom system B för vilka ansökningar lämnats in mellan den 16 mars 2005 och den 13 maj 2005 (tomater, apelsiner, citroner och äpplen)

| Produkt | Bidragssats
  (EUR/t nettovikt) | Procentsatser för utfärdande av licenser för begärda kvantiteter |
| --- | --- | --- |
| Tomater | 30 | 100 % |
| Apelsiner | 35 | 100 % |
| Citroner | 55 | 100 % |
| Äpplen | 37 | 100 % |

Produkt

Bidragssats

(EUR/t nettovikt)

Procentsatser för utfärdande av licenser för begärda kvantiteter

Tomater

30

100 %

Apelsiner

35

100 %

Citroner

55

100 %

Äpplen

37

100 %

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 789/2005

av den 25 maj 2005

om ändring av förordning (EEG) nr 1858/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer (1), särskilt artikel 14 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 7 i kommissionens förordning (EEG) nr 1858/93 (2) innehåller tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 404/93 när det gäller inlämning av ansökningar om förskott och ansökningar om utbetalning av resterande belopp av den ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer som fastställs i artikel 12 i förordning (EEG) nr 404/93. För att garantera en god förvaltning och för att de data som krävs, bland annat för fastställandet av stöd, skall finnas tillängliga så snart som möjligt i slutet av året, bör det beslutas om påföljder i de fall ansökningar om utbetalning av det resterade stödbeloppet lämnas in för sent. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 7 i kommissionens förordning (EEG) nr 1858/93 (2) innehåller tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 404/93 när det gäller inlämning av ansökningar om förskott och ansökningar om utbetalning av resterande belopp av den ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer som fastställs i artikel 12 i förordning (EEG) nr 404/93. För att garantera en god förvaltning och för att de data som krävs, bland annat för fastställandet av stöd, skall finnas tillängliga så snart som möjligt i slutet av året, bör det beslutas om påföljder i de fall ansökningar om utbetalning av det resterade stödbeloppet lämnas in för sent.

| (2) | Det bör även preciseras vilka dokument som måste åtfölja ansökningarna om utbetalning och fastställas att dessa dokument måste styrka att varorna sålts, framför allt att de godtagits av köparen. |
| --- | --- |

(2)

Det bör även preciseras vilka dokument som måste åtfölja ansökningarna om utbetalning och fastställas att dessa dokument måste styrka att varorna sålts, framför allt att de godtagits av köparen.

| (3) | Förordning (EEG) nr 1858/93 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 1858/93 bör därför ändras.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för bananer. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för bananer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 7 i förordning (EEG) nr 1858/93 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 2 b skall tredje stycket ersättas med följande:
  ”Om en ansökan om utbetalning av det resterande stödbeloppet lämnas in efter det datum som avses i b första stycket, skall det resterande stödbelopp som producenten skulle ha haft rätt till om ansökan hade lämnats in i tid minskas med 1 % per arbetsdag som ansökan är försenad. Om förseningen överstiger 15 dagar skall ansökan inte godkännas.
  I väl motiverade undantagsfall får den behöriga myndigheten godta ansökningar om utbetalning av det resterande beloppet som lämnas in efter det datum som avses i b första stycket om förseningen inte hindrar genomförandet av de kontroller som föreskrivs i artikel 10.1. I sådana fall skall bestämmelserna i föregående stycke inte tillämpas.” |
| --- | --- |

1.

I punkt 2 b skall tredje stycket ersättas med följande:

”Om en ansökan om utbetalning av det resterande stödbeloppet lämnas in efter det datum som avses i b första stycket, skall det resterande stödbelopp som producenten skulle ha haft rätt till om ansökan hade lämnats in i tid minskas med 1 % per arbetsdag som ansökan är försenad. Om förseningen överstiger 15 dagar skall ansökan inte godkännas.

I väl motiverade undantagsfall får den behöriga myndigheten godta ansökningar om utbetalning av det resterande beloppet som lämnas in efter det datum som avses i b första stycket om förseningen inte hindrar genomförandet av de kontroller som föreskrivs i artikel 10.1. I sådana fall skall bestämmelserna i föregående stycke inte tillämpas.”

| 2. | Punkt 4 skall ersättas med följande:
  ”4.   Ansökningarna skall åtföljas av följande dokument:






  — | Överensstämmelseintyg eller, i tillämpliga fall, intyg om befrielse som avses i artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2898/95 (3), |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 4 skall ersättas med följande:

”4.   Ansökningarna skall åtföljas av följande dokument:

—

Överensstämmelseintyg eller, i tillämpliga fall, intyg om befrielse som avses i artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2898/95 (3),

| — | Försäljningsfakturor. |
| --- | --- |

—

Försäljningsfakturor.

| — | Transportdokument för bananer som saluförts utanför produktionsområdet. |
| --- | --- |

—

Transportdokument för bananer som saluförts utanför produktionsområdet.

De dokument som lämnas in skall styrka att varan godtagits av köparen.

| 3. | Följande punkt skall införas som punkt 4a:
  ”4a.   Ansökningar som inte innehåller uppgifterna i punkt 3 och som inte åtföljs av handlingarna och bevisen i punkt 4 skall inte godtas.” |
| --- | --- |

3.

Följande punkt skall införas som punkt 4a:

”4a.   Ansökningar som inte innehåller uppgifterna i punkt 3 och som inte åtföljs av handlingarna och bevisen i punkt 4 skall inte godtas.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.2 och 1.3 skall dock tillämpas för första gången på ansökningar om förskott avseende kvantiteter som saluförs under maj och juni 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 47, 25.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom anslutningsakten från 2003.

1

(2)  EGT L 170, 13.7.1993, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 471/2001 (EGT L 67, 9.3.2001, s. 52).

2

(3)  EGT L 304, 16.12.1995, s. 17.”

3

---

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 790/2005

av den 25 maj 2005

om ändring av rådets förordning (EG) nr 2406/96 om gemensamma marknadsnormer för vissa fiskeriprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1), särskilt artikel 2.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 104/2000 får gemensamma saluföringsnormer fastställas för produkter som anges i artikel 1 i samma förordning, eller grupper av dessa produkter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 104/2000 får gemensamma saluföringsnormer fastställas för produkter som anges i artikel 1 i samma förordning, eller grupper av dessa produkter.

| (2) | I bilaga IV till förordning (EG) nr 104/2000 förtecknas vissa arter som omfattas av interventionsåtgärder. Enligt 2003 års anslutningsakt skall skarpsill föras in i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga IV till förordning (EG) nr 104/2000 förtecknas vissa arter som omfattas av interventionsåtgärder. Enligt 2003 års anslutningsakt skall skarpsill föras in i den bilagan.

| (3) | För att de interventionsåtgärder som fastställs i förordning (EG) nr 104/2000 skall fungera tillfredsställande är det särskilt viktigt att det fastställs gemensamma och harmoniserade saluföringsnormer för hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

För att de interventionsåtgärder som fastställs i förordning (EG) nr 104/2000 skall fungera tillfredsställande är det särskilt viktigt att det fastställs gemensamma och harmoniserade saluföringsnormer för hela gemenskapen.

| (4) | I rådets förordning (EG) nr 2406/96 av den 26 november 1996 om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeriprodukter (2) fastställs det inga normer för skarpsill. Den förordningen bör ändras så att den även omfattar skarpsill. |
| --- | --- |

(4)

I rådets förordning (EG) nr 2406/96 av den 26 november 1996 om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeriprodukter (2) fastställs det inga normer för skarpsill. Den förordningen bör ändras så att den även omfattar skarpsill.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiskeriprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2406/96 ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3.1 a skall följande strecksats läggas till:






  ”— | Skarpsill (Sprattus sprattus).” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3.1 a skall följande strecksats läggas till:

”—

Skarpsill (Sprattus sprattus).”

| 2. | Bilagorna I och II skall ändras så att de får följande lydelse:






  a) | I bilaga I punkt B (Blåfisk) skall ordet ”skarpsill” läggas till. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilagorna I och II skall ändras så att de får följande lydelse:

a)

I bilaga I punkt B (Blåfisk) skall ordet ”skarpsill” läggas till.

| b) | I bilaga II skall de uppgifter som anges i bilagan till den här förordningen läggas till. |
| --- | --- |

b)

I bilaga II skall de uppgifter som anges i bilagan till den här förordningen läggas till.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2005.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 334, 23.12.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

2

---

BILAGA

| Storleksskala | Minimistorlek som skall gälla under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 |
| --- | --- |
| Art | Storlek. | Kg/fisk | Antal fiskar per kilo | Område | Geografiskt område | Minimistorlek |
| Skarpsill
  (Sprattus sprattus) | 1 | 0,004 och däröver | 250 eller färre | | | |

Storleksskala

Minimistorlek som skall gälla under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7

Art

Storlek.

Kg/fisk

Antal fiskar per kilo

Område

Geografiskt område

Minimistorlek

Skarpsill

(Sprattus sprattus)

1

0,004 och däröver

250 eller färre

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 26.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 132/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 132/17

---

RÅDETS BESLUT 2005/395/GUSP

av den 10 maj 2005

om ändring av beslut 2001/80/GUSP om inrättande av Europeiska unionens militära stab

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 28.1 i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 207.2 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I den nuvarande organisationen och strukturen av Europeiska unionens militära stab (EUMS) beaktas inte flera av dess nya uppgifter. |
| --- | --- |

(1)

I den nuvarande organisationen och strukturen av Europeiska unionens militära stab (EUMS) beaktas inte flera av dess nya uppgifter.

| (2) | Vidare får rådet när det gäller självständiga militära operationer under vissa omständigheter besluta, efter yttrande från EU:s Militära kommitté, att utnyttja de kollektiva resurserna inom EUMS, särskilt när det krävs en gemensam civil-militär insats och något nationellt högkvarter inte har fastställts. |
| --- | --- |

(2)

Vidare får rådet när det gäller självständiga militära operationer under vissa omständigheter besluta, efter yttrande från EU:s Militära kommitté, att utnyttja de kollektiva resurserna inom EUMS, särskilt när det krävs en gemensam civil-militär insats och något nationellt högkvarter inte har fastställts.

| (3) | Uppgifterna för och organisationen av EUMS måste därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Uppgifterna för och organisationen av EUMS måste därför ändras.

| (4) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik rekommenderade den 12 april 2005 att uppgifterna för och organisationen av EUMS skall ändras. |
| --- | --- |

(4)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik rekommenderade den 12 april 2005 att uppgifterna för och organisationen av EUMS skall ändras.

| (5) | Beslut 2001/80/GUSP (1) bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2001/80/GUSP (1) bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2001/80/GUSP ändras enligt följande:

| 1. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Uppgifterna och organisationen av Europeiska unionens militära stab fastställs i bilagan till detta beslut.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

Uppgifterna och organisationen av Europeiska unionens militära stab fastställs i bilagan till detta beslut.”

| 2. | Artikel 4 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  Medlemmarna i Europeiska unionens militära stab skall omfattas av de regler som fastställs i rådets beslut 2003/479/EG av den 16 juni 2003 om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat (2). |
| --- | --- |

2.

Artikel 4 skall ersättas med följande:

”Artikel 4

Medlemmarna i Europeiska unionens militära stab skall omfattas av de regler som fastställs i rådets beslut 2003/479/EG av den 16 juni 2003 om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat (2).

| 3. | Bilagan till beslut 2001/80/GUSP skall ersättas med texten i bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

3.

Bilagan till beslut 2001/80/GUSP skall ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  EGT L 27, 30.1.2001, s. 7.

1

(2)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 72.”

2

---

BILAGA

UPPGIFTERNA FÖR OCH ORGANISATIONEN AV EUROPEISKA UNIONENS MILITÄRA STAB (EUMS)

1.   Inledning

EU:s medlemsstater beslutade i Helsingfors att inom rådet upprätta nya ständiga politiska och militära organ som gör det möjligt för EU att utföra sina` åligganden vid samtliga de insatser i samband med förebyggande av konflikter ocsh krishantering som fastställs i Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Enligt Helsingforsslutsatserna skall EU:s militära stab ”inom rådets organisation ... tillhandahålla militärt expertkunnande och stöd för den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, inbegripet ledningen av EU-ledda operationer för militär krishantering”.

Europeiska rådet välkomnande vid mötet den 12 och 13 december 2003 dokumentet ”Europeiskt försvar: samråd mellan Nato och EU, planering och operationer”. Den 16 och 17 december 2004 stödde Europeiska rådet de detaljerade förslagen till genomförandet av detta dokument. Uppgifterna för EUMS fastställs enligt följande:

2.   Uppdrag

Den militära staben skall utfärda tidig förvarning, göra lägesbedömning och strategisk planering för uppdrag och insatser som anges i artikel 17.2 i EU-fördraget, inklusive dem som fastställs i den europeiska säkerhetsstrategin. I detta uppdrag ingår även identifiering av europeiska nationella och multinationella styrkor, och att genomföra politik och beslut i enlighet med direktiv från Europeiska unionens militära kommitté (EUMC).

3.   Roll

| — | Den skall vara källan till EU:s militära sakkunskap. |
| --- | --- |

—

Den skall vara källan till EU:s militära sakkunskap.

| — | Den skall säkerställa förbindelsen mellan EUMC å ena sidan och EU:s tillgängliga militära resurser å andra sidan och skall tillhandahålla militär sakkunskap till EU:s organ i enlighet med EUMC:s direktiv. |
| --- | --- |

—

Den skall säkerställa förbindelsen mellan EUMC å ena sidan och EU:s tillgängliga militära resurser å andra sidan och skall tillhandahålla militär sakkunskap till EU:s organ i enlighet med EUMC:s direktiv.

| — | Den skall ha tre huvudsakliga operativa funktioner: tidig förvarning, lägesbedömning och strategisk planering. |
| --- | --- |

—

Den skall ha tre huvudsakliga operativa funktioner: tidig förvarning, lägesbedömning och strategisk planering.

| — | Den skall utgöra en resurs för tidig förvarning. Den skall planera, bedöma och ge rekommendationer om krishantering och den allmänna militära strategin samt genomföra EUMC:s beslut och riktlinjer. |
| --- | --- |

—

Den skall utgöra en resurs för tidig förvarning. Den skall planera, bedöma och ge rekommendationer om krishantering och den allmänna militära strategin samt genomföra EUMC:s beslut och riktlinjer.

| — | Den skall ge stöd till EUMC när det gäller lägesbedömning och militära aspekter av strategisk planering (1), i hela skalan av uppdrag och insatser som anges i artikel 17.2 i EU-fördraget, inklusive dem som fastställs i den europeiska säkerhetsstrategin, för alla EU-ledda insatser, oavsett om EU utnyttjar Natos medel och resurser eller inte. |
| --- | --- |

—

Den skall ge stöd till EUMC när det gäller lägesbedömning och militära aspekter av strategisk planering (1), i hela skalan av uppdrag och insatser som anges i artikel 17.2 i EU-fördraget, inklusive dem som fastställs i den europeiska säkerhetsstrategin, för alla EU-ledda insatser, oavsett om EU utnyttjar Natos medel och resurser eller inte.

| — | Den skall (på begäran från generalsekreteraren/den höge representanten eller Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik [KUSP]) stödja tillfälliga uppdrag i tredjeländer eller internationella organisationer för att efter behov tillhandahålla råd och bistånd avseende de militära aspekterna av förebyggande av konflikter, krishantering och stabilisering efter en konflikt. |
| --- | --- |

—

Den skall (på begäran från generalsekreteraren/den höge representanten eller Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik [KUSP]) stödja tillfälliga uppdrag i tredjeländer eller internationella organisationer för att efter behov tillhandahålla råd och bistånd avseende de militära aspekterna av förebyggande av konflikter, krishantering och stabilisering efter en konflikt.

| — | Den skall bidra till att utarbeta, bedöma och se över resursmålen, med hänsyn till de berörda medlemsstaternas behov, att garantera överensstämmelsen med Natos försvarsplaneringsprocess (DPP) och processen för planering och översyn (PARP) inom Partnerskapet för fred (PFF) i enlighet med överenskomna förfaranden. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till att utarbeta, bedöma och se över resursmålen, med hänsyn till de berörda medlemsstaternas behov, att garantera överensstämmelsen med Natos försvarsplaneringsprocess (DPP) och processen för planering och översyn (PARP) inom Partnerskapet för fred (PFF) i enlighet med överenskomna förfaranden.

| — | Den skall arbeta i nära samordning med Europeiska försvarsbyrån. |
| --- | --- |

—

Den skall arbeta i nära samordning med Europeiska försvarsbyrån.

| — | Den skall ha ansvar för att övervaka, bedöma och ge rekommendationer för de styrkor och de resurser som medlemsstaterna ställt till EU:s förfogande, i samband med utbildning, övningar och interoperabilitet. |
| --- | --- |

—

Den skall ha ansvar för att övervaka, bedöma och ge rekommendationer för de styrkor och de resurser som medlemsstaterna ställt till EU:s förfogande, i samband med utbildning, övningar och interoperabilitet.

| — | Den skall upprätthålla kapacitet att förstärka det nationella högkvarter som har utsetts för att leda en självständig EU-ledd operation, i första hand genom den civil-militära cellen. |
| --- | --- |

—

Den skall upprätthålla kapacitet att förstärka det nationella högkvarter som har utsetts för att leda en självständig EU-ledd operation, i första hand genom den civil-militära cellen.

| — | Den skall genom den civil-militära cellen ha ansvar för att utveckla kapacitet för att planera och genomföra en självständig EU-ledd militär operation, och den skall upprätthålla EUMS förmåga att snabbt inrätta ett operationscentrum för en särskild operation, i synnerhet om det krävs en gemensam civil/militär reaktion och om inget nationellt högkvarter kan fastställas, så snart ett beslut om sådan operation har fattats av rådet, efter yttrande från EUMC. |
| --- | --- |

—

Den skall genom den civil-militära cellen ha ansvar för att utveckla kapacitet för att planera och genomföra en självständig EU-ledd militär operation, och den skall upprätthålla EUMS förmåga att snabbt inrätta ett operationscentrum för en särskild operation, i synnerhet om det krävs en gemensam civil/militär reaktion och om inget nationellt högkvarter kan fastställas, så snart ett beslut om sådan operation har fattats av rådet, efter yttrande från EUMC.

4.   Uppgifter

| — | Den skall tillhandahålla militär sakkunskap till generalsekreteraren/den höge representanten och EU:s organ under EUMC:s ledning. |
| --- | --- |

—

Den skall tillhandahålla militär sakkunskap till generalsekreteraren/den höge representanten och EU:s organ under EUMC:s ledning.

| — | Den skall övervaka potentiella kriser genom att utnyttja lämpliga nationella och multinationella möjligheter till underrättelser. |
| --- | --- |

—

Den skall övervaka potentiella kriser genom att utnyttja lämpliga nationella och multinationella möjligheter till underrättelser.

| — | Den skall förse lägescentralen med militär information och erhålla information tillbaka. |
| --- | --- |

—

Den skall förse lägescentralen med militär information och erhålla information tillbaka.

| — | Den skall genomföra de militära aspekterna av den strategiska förhandsplaneringen. |
| --- | --- |

—

Den skall genomföra de militära aspekterna av den strategiska förhandsplaneringen.

| — | Den skall fastställa och göra upp en förteckning över europeiska nationella och multinationella styrkor för EU-ledda operationer som skall samordnas med Nato. |
| --- | --- |

—

Den skall fastställa och göra upp en förteckning över europeiska nationella och multinationella styrkor för EU-ledda operationer som skall samordnas med Nato.

| — | Den skall bidra till utarbetandet och förberedelsen (inklusive utbildning och övningar) av de nationella och multinationella styrkor som medlemsstaterna ställer till EU:s förfogande. Villkoren för förbindelserna med Nato anges i de relevanta dokumenten. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till utarbetandet och förberedelsen (inklusive utbildning och övningar) av de nationella och multinationella styrkor som medlemsstaterna ställer till EU:s förfogande. Villkoren för förbindelserna med Nato anges i de relevanta dokumenten.

| — | Den skall organisera och samordna förfaranden med nationella och multinationella högkvarter, inklusive de Natohögkvarter som ställts till EU:s förfogande, och så långt som möjligt garantera överensstämmelse med Natos förfaranden. |
| --- | --- |

—

Den skall organisera och samordna förfaranden med nationella och multinationella högkvarter, inklusive de Natohögkvarter som ställts till EU:s förfogande, och så långt som möjligt garantera överensstämmelse med Natos förfaranden.

| — | Den skall bidra till de militära aspekterna av ESFP-dimensionen av kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till de militära aspekterna av ESFP-dimensionen av kampen mot terrorism.

| — | Den skall bidra till utarbetandet av koncept, doktriner, planer och förfaranden för användning av militära medel och resurser för konsekvenshanteringsoperationer i samband med naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till utarbetandet av koncept, doktriner, planer och förfaranden för användning av militära medel och resurser för konsekvenshanteringsoperationer i samband med naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.

| — | Den skall programmera, planera, genomföra och utvärdera de militära aspekterna av EU:s krishanteringsförfaranden, inklusive EU/Nato-förfaranden. |
| --- | --- |

—

Den skall programmera, planera, genomföra och utvärdera de militära aspekterna av EU:s krishanteringsförfaranden, inklusive EU/Nato-förfaranden.

| — | Den skall delta i kostnadsberäkningen av operationer och övningar. |
| --- | --- |

—

Den skall delta i kostnadsberäkningen av operationer och övningar.

| — | Den skall samverka med de nationella högkvarteren och de multinationella högkvarteren för de multinationella styrkorna. |
| --- | --- |

—

Den skall samverka med de nationella högkvarteren och de multinationella högkvarteren för de multinationella styrkorna.

| — | Den skall upprätta permanenta förbindelser med Nato i enlighet med de permanenta arrangemangen EU/Nato. |
| --- | --- |

—

Den skall upprätta permanenta förbindelser med Nato i enlighet med de permanenta arrangemangen EU/Nato.

| — | Den skall stå som värd för Natos sambandsgrupp vid EUMS och upprätthålla en EU-cell vid SHAPE i enlighet med ordförandeskapets ESFP-rapport som antogs av rådet den 13 december 2004. |
| --- | --- |

—

Den skall stå som värd för Natos sambandsgrupp vid EUMS och upprätthålla en EU-cell vid SHAPE i enlighet med ordförandeskapets ESFP-rapport som antogs av rådet den 13 december 2004.

| — | Den skall upprätta lämpliga förbindelser med fastställda motsvarigheter inom FN och andra internationella organisationer, bland annat OSSE och AU, efter godkännande från dessa organisationer. |
| --- | --- |

—

Den skall upprätta lämpliga förbindelser med fastställda motsvarigheter inom FN och andra internationella organisationer, bland annat OSSE och AU, efter godkännande från dessa organisationer.

| — | Den skall bidra till den nödvändiga och omfattande processen för att dra lärdom av erfarenheterna. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till den nödvändiga och omfattande processen för att dra lärdom av erfarenheterna.

| — | Uppgifter som skall utföras genom den civil-militära cellen:






  — | Den skall genomföra strategisk beredskapsplanering på initiativ av generalsekreteraren/den höge representanten eller KUSP. |
| --- | --- | --- |

—

Uppgifter som skall utföras genom den civil-militära cellen:

—

Den skall genomföra strategisk beredskapsplanering på initiativ av generalsekreteraren/den höge representanten eller KUSP.

| — | Den skall bidra till utarbetandet av en samling doktriner/koncept, på grundval av erfarenheterna från civil-militära operationer och övningar. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till utarbetandet av en samling doktriner/koncept, på grundval av erfarenheterna från civil-militära operationer och övningar.

| — | Den skall utarbeta koncept och förfaranden för EU:s operationscentrum och säkerställa att det har tillgång till insatsberedd personal, resurser och utrustning för operationer, övningar och utbildning. |
| --- | --- |

—

Den skall utarbeta koncept och förfaranden för EU:s operationscentrum och säkerställa att det har tillgång till insatsberedd personal, resurser och utrustning för operationer, övningar och utbildning.

| — | Den skall underhålla, modernisera och byta ut operationscentrumets utrustning samt underhålla lokalerna. |
| --- | --- |

—

Den skall underhålla, modernisera och byta ut operationscentrumets utrustning samt underhålla lokalerna.

a)   Ytterligare uppgifter i krishanteringssituationer

| — | Den skall begära och hantera särskild information från underrättelseorganisationerna och annan relevant information från alla tillgängliga källor. |
| --- | --- |

—

Den skall begära och hantera särskild information från underrättelseorganisationerna och annan relevant information från alla tillgängliga källor.

| — | Den skall ge stöd till EUMC vid dess bidrag till riktlinjer för inledande planering och planeringsdirektiv från KUSP. |
| --- | --- |

—

Den skall ge stöd till EUMC vid dess bidrag till riktlinjer för inledande planering och planeringsdirektiv från KUSP.

| — | Den skall utarbeta och ange prioriteringsgrad för militära strategiska alternativ som en grundval för EUMC:s råd i militära frågor till Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik genom att






  — | fastställa inledande övergripande alternativ, |
| --- | --- | --- |

—

Den skall utarbeta och ange prioriteringsgrad för militära strategiska alternativ som en grundval för EUMC:s råd i militära frågor till Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik genom att

—

fastställa inledande övergripande alternativ,

| — | vid behov utnyttja planeringsstöd från externa källor som analyserar och vidareutvecklar dessa alternativ mera ingående, |
| --- | --- |

—

vid behov utnyttja planeringsstöd från externa källor som analyserar och vidareutvecklar dessa alternativ mera ingående,

| — | utvärdera resultatet av detta mer detaljerade arbete och bemyndiga allt vidare arbete som kan vara nödvändigt, |
| --- | --- |

—

utvärdera resultatet av detta mer detaljerade arbete och bemyndiga allt vidare arbete som kan vara nödvändigt,

| — | vid behov för EUMC lägga fram en övergripande bedömning med prioriteringar och rekommendationer. |
| --- | --- |

—

vid behov för EUMC lägga fram en övergripande bedömning med prioriteringar och rekommendationer.

| — | Den skall tillsammans med nationella planeringsstaber och, när så är lämpligt, Nato, avgöra vilka styrkor som kan delta i eventuella EU-ledda operationer. |
| --- | --- |

—

Den skall tillsammans med nationella planeringsstaber och, när så är lämpligt, Nato, avgöra vilka styrkor som kan delta i eventuella EU-ledda operationer.

| — | Den skall bistå befälhavaren vid tekniska utbyten med tredjeländer som ger militära bidrag till en EU-ledd operation samt i förberedelserna av konferensen om styrkebidrag. |
| --- | --- |

—

Den skall bistå befälhavaren vid tekniska utbyten med tredjeländer som ger militära bidrag till en EU-ledd operation samt i förberedelserna av konferensen om styrkebidrag.

| — | Den skall fortsätta att övervaka krissituationer. |
| --- | --- |

—

Den skall fortsätta att övervaka krissituationer.

| — | Uppgifter som skall utföras genom den civil-militära cellen:






  — | Efter en begäran från GD E till DGEUMS skall den medverka till politisk-militär strategisk planering för krishantering som genomförs under ansvar av GD E (utarbetande av krishanteringskoncept, gemensam åtgärd osv.). |
| --- | --- | --- |

—

Uppgifter som skall utföras genom den civil-militära cellen:

—

Efter en begäran från GD E till DGEUMS skall den medverka till politisk-militär strategisk planering för krishantering som genomförs under ansvar av GD E (utarbetande av krishanteringskoncept, gemensam åtgärd osv.).

| — | Den skall bidra till strategisk planering för krishantering för gemensamma civil-militära operationer genom att utarbeta strategiska alternativ i enlighet med förfarandena för krishantering. Denna planering skall genomföras under direkt ansvar av DGEUMS och GD E samt under överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till strategisk planering för krishantering för gemensamma civil-militära operationer genom att utarbeta strategiska alternativ i enlighet med förfarandena för krishantering. Denna planering skall genomföras under direkt ansvar av DGEUMS och GD E samt under överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten.

| — | Efter en begäran från GD E till DGEUMS skall den medverka till civil strategisk planering för krishantering som genomförs under ansvar av GD E (förberedande av en fredsbevarande insats [PSO], ett civilstrategiskt alternativ [CSO] osv.). |
| --- | --- |

—

Efter en begäran från GD E till DGEUMS skall den medverka till civil strategisk planering för krishantering som genomförs under ansvar av GD E (förberedande av en fredsbevarande insats [PSO], ett civilstrategiskt alternativ [CSO] osv.).

b)   Ytterligare uppgifter vid operationer

| — | EUMS, som skall agera under ledning av EUMC, skall kontinuerligt övervaka alla militära aspekter av operationerna. Den skall göra strategiska analyser i samverkan med den utsedde befälhavaren för operationerna för att stödja EUMC i dess roll som rådgivare åt Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, vilken har ansvar för den strategiska ledningen. |
| --- | --- |

—

EUMS, som skall agera under ledning av EUMC, skall kontinuerligt övervaka alla militära aspekter av operationerna. Den skall göra strategiska analyser i samverkan med den utsedde befälhavaren för operationerna för att stödja EUMC i dess roll som rådgivare åt Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, vilken har ansvar för den strategiska ledningen.

| — | Den skall mot bakgrund av den politiska och operativa utvecklingen tillhandahålla nya alternativ till EUMC som en grundval för dess militära rådgivning till Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

—

Den skall mot bakgrund av den politiska och operativa utvecklingen tillhandahålla nya alternativ till EUMC som en grundval för dess militära rådgivning till Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik.

| — | Den skall bidra till den förstärkta kärngruppen och vid behov till ytterligare tillskott till EU:s operationscentrum. |
| --- | --- |

—

Den skall bidra till den förstärkta kärngruppen och vid behov till ytterligare tillskott till EU:s operationscentrum.

| — | Uppgifter som skall utföras genom den civil-militära cellen:






  — | Den skall tillhandahålla den ständiga kärngruppen i EU:s operationscentrum. |
| --- | --- | --- |

—

Uppgifter som skall utföras genom den civil-militära cellen:

—

Den skall tillhandahålla den ständiga kärngruppen i EU:s operationscentrum.

| — | Den skall bistå vid samordningen av civila operationer. Sådana operationer skall genomföras under överinseende av GD E. Den skall bistå med planering, stöd (inklusive eventuell insats av militära resurser) och genomförande av civila operationer (GD E skall fortfarande ha ansvaret på strategisk nivå). |
| --- | --- |

—

Den skall bistå vid samordningen av civila operationer. Sådana operationer skall genomföras under överinseende av GD E. Den skall bistå med planering, stöd (inklusive eventuell insats av militära resurser) och genomförande av civila operationer (GD E skall fortfarande ha ansvaret på strategisk nivå).

5.   Organisation

| — | Den skall arbeta under militär ledning av EUMC som den skall rapportera till. |
| --- | --- |

—

Den skall arbeta under militär ledning av EUMC som den skall rapportera till.

| — | EUMS skall vara en avdelning av rådets sekretariat och skall rapportera direkt till generalsekreteraren/den höge representanten samt ha ett nära samarbete med andra avdelningar vid rådets sekretariat. |
| --- | --- |

—

EUMS skall vara en avdelning av rådets sekretariat och skall rapportera direkt till generalsekreteraren/den höge representanten samt ha ett nära samarbete med andra avdelningar vid rådets sekretariat.

| — | Chefen för EUMS skall vara DGEUMS, som skall vara en generallöjtnant eller viceamiral. |
| --- | --- |

—

Chefen för EUMS skall vara DGEUMS, som skall vara en generallöjtnant eller viceamiral.

| — | Den skall bestå av personal som utstationeras från medlemsstaterna och som agerar på internationell nivå, i enlighet med anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat, samt av tjänstemän som utstationeras från rådets generalsekretariat och kommissionen. I syfte att förbättra urvalsförfarandet för EUMS anmodas medlemsstaterna att föreslå fler än en kandidat för varje sökt befattning. |
| --- | --- |

—

Den skall bestå av personal som utstationeras från medlemsstaterna och som agerar på internationell nivå, i enlighet med anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat, samt av tjänstemän som utstationeras från rådets generalsekretariat och kommissionen. I syfte att förbättra urvalsförfarandet för EUMS anmodas medlemsstaterna att föreslå fler än en kandidat för varje sökt befattning.

| — | För att kunna hantera hela skalan av uppdrag och insatser skall EUMS organiseras enligt tillägget. |
| --- | --- |

—

För att kunna hantera hela skalan av uppdrag och insatser skall EUMS organiseras enligt tillägget.

| — | I krishanteringssituationer eller under övningar får EUMS bilda krisinsatsgrupper (CAT) som utnyttjar den militära stabens egen sakkunskap, personal och infrastruktur. Vidare kan den genom EUMC vid behov begära tillfällig extrapersonal från EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

—

I krishanteringssituationer eller under övningar får EUMS bilda krisinsatsgrupper (CAT) som utnyttjar den militära stabens egen sakkunskap, personal och infrastruktur. Vidare kan den genom EUMC vid behov begära tillfällig extrapersonal från EU:s medlemsstater.

| — | Den civil-militära cellens uppdrag, uppgifter och organisation, samt operationscentrumets sammansättning godkändes av rådet den 13 december 2004 och stöddes av Europeiska rådet den 16 och 17 december 2004. EUMC skall genom DGEUMS ge riktlinjer för den civil-militära cellens militära verksamhet. GD E skall fortfarande ha det faktiska ansvaret för cellens bidrag till de civila aspekterna av krishantering. Rapporteringen till Kommittén för de civila aspekterna av krishantering skall ske i enlighet med etablerade förfaranden för de civila aspekterna av krishantering. |
| --- | --- |

—

Den civil-militära cellens uppdrag, uppgifter och organisation, samt operationscentrumets sammansättning godkändes av rådet den 13 december 2004 och stöddes av Europeiska rådet den 16 och 17 december 2004. EUMC skall genom DGEUMS ge riktlinjer för den civil-militära cellens militära verksamhet. GD E skall fortfarande ha det faktiska ansvaret för cellens bidrag till de civila aspekterna av krishantering. Rapporteringen till Kommittén för de civila aspekterna av krishantering skall ske i enlighet med etablerade förfaranden för de civila aspekterna av krishantering.

6.   Förbindelser med tredjeländer

Förbindelserna mellan EUMS och de europeiska Natomedlemmar som inte är medlemmar i EU, andra tredjeländer och kandidatländerna fastställs i de relevanta dokumenten om EU:s förbindelser med tredjeländer.

---

(1)  Preliminära definitioner:

Strategisk planering: Planeringsaktiviteter som påbörjas så snart som en kris uppstår och avslutas när EU:s politiska myndigheter godkänner ett militärt strategiskt alternativ eller en uppsättning militära strategiska alternativ. Den strategiska processen omfattar militär lägesbedömning, fastställande av en politisk och militär ram (POL/MIL) och utarbetande av militära strategiska alternativ.

Militärt strategiskt alternativ: En tänkbar militär insats avsedd att uppnå de politiska och militära mål som anges i POL/MIL. Ett militärt strategiskt alternativ beskriver den planerade militära lösningen, vilka resurser som kommer att krävas samt restriktioner och rekommendationer angående valet av befälhavare och operationshögkvarter.

TILLÄGG

ORGANISATIONSPLAN FÖR EUMS

Image

FÖRKORTNINGAR

A

| ACOS | Biträdande stabschef |
| --- | --- |
| ADMIN | Administrativa sektionen |

ACOS

Biträdande stabschef

ADMIN

Administrativa sektionen

C

| CMUE | Ordförande i Europeiska unionens militära kommitté |
| --- | --- |
| CIS | Sektionen för kommunikations- och informationssystem |
| CIV/MIL CELL | Den civil-militära cellen |
| CIVCOM | Kommittén för de civila aspekterna av krishanteringes |
| CMC SPT | Stöd till ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté |
| CMSP | Sektionen för civil-militär strategisk planering |
| CONOPS | Operativt koncept |
| CRP/COP | Sektionen för planering av krishantering och pågående operationer |

CMUE

Ordförande i Europeiska unionens militära kommitté

CIS

Sektionen för kommunikations- och informationssystem

CIV/MIL CELL

Den civil-militära cellen

CIVCOM

Kommittén för de civila aspekterna av krishanteringes

CMC SPT

Stöd till ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté

CMSP

Sektionen för civil-militär strategisk planering

CONOPS

Operativt koncept

CRP/COP

Sektionen för planering av krishantering och pågående operationer

D

| DDG/COS | Ställföreträdande generaldirektör och stabschef för Europeiska unionens militära stab |
| --- | --- |
| DGEMUS | Generaldirektör för Europeiska unionens militära stab |
| DOC/CON | Sektionen för doktriner och koncept |

DDG/COS

Ställföreträdande generaldirektör och stabschef för Europeiska unionens militära stab

DGEMUS

Generaldirektör för Europeiska unionens militära stab

DOC/CON

Sektionen för doktriner och koncept

E

| EMUC | Europeiska unionens militära kommitté |
| --- | --- |
| EUMS | Europeiska unionens militära stab |
| EXE/TRG/ANL | Övnings-, utbildnings- och analyssektionen |
| EX OFFICE | Verkställande ledning |

EMUC

Europeiska unionens militära kommitté

EUMS

Europeiska unionens militära stab

EXE/TRG/ANL

Övnings-, utbildnings- och analyssektionen

EX OFFICE

Verkställande ledning

F

| FOR/GJP | Sektionen för styrke- och resursutveckling |
| --- | --- |

FOR/GJP

Sektionen för styrke- och resursutveckling

I

| INT | Underrättelseavdelningen |
| --- | --- |
| INT POL | Sektionen för underrättelsepolicy |
| ITS | Sektionen för informationsteknik och datasäkerhet |

INT

Underrättelseavdelningen

INT POL

Sektionen för underrättelsepolicy

ITS

Sektionen för informationsteknik och datasäkerhet

L

| LEGAL | Juridisk rådgivare |
| --- | --- |
| LOG | Logistiksektionen |
| LOG/RES | Logistik- och resursavdelningen |

LEGAL

Juridisk rådgivare

LOG

Logistiksektionen

LOG/RES

Logistik- och resursavdelningen

O

| OCPS | Ständig personal vid operationscentrum |
| --- | --- |
| OHQ | Operationshögkvartern |
| OPLAN | Operationsplan |
| OPSCEN | Operationscentrum |
| OPS/EXE | Operations- och övningsavdelningen |

OCPS

Ständig personal vid operationscentrum

OHQ

Operationshögkvartern

OPLAN

Operationsplan

OPSCEN

Operationscentrum

OPS/EXE

Operations- och övningsavdelningen

P

| PERS | Personalstab |
| --- | --- |
| POL | Sektionen för policyfrågor |
| POL/PLS | Policy- och planavdelningen |
| POL/REQ | Policy- och behovssektionen |
| PRD | Produktionssektionen |

PERS

Personalstab

POL

Sektionen för policyfrågor

POL/PLS

Policy- och planavdelningen

POL/REQ

Policy- och behovssektionen

PRD

Produktionssektionen

R

| REQ | Behovssektionen |
| --- | --- |
| RES/SPT | Sektionen för resursstöd |

REQ

Behovssektionen

RES/SPT

Sektionen för resursstöd

U

| UN MLO | Militär FN-sambandsman |
| --- | --- |

UN MLO

Militär FN-sambandsman

---