# Europos Sąjungos C 217/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.217.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 217 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. liepos 30d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.217.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 217

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. liepos 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2013/C 217/01 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Austrijos stabilumo programos | 1 |
| 2013/C 217/02 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Belgijos stabilumo programos | 5 |
| 2013/C 217/03 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos | 10 |
| 2013/C 217/04 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Čekijos konvergencijos programos | 14 |
| 2013/C 217/05 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2013–2016 m. Danijos konvergencijos programos | 18 |
| 2013/C 217/06 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Estijos stabilumo programos | 21 |
| 2013/C 217/07 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Suomijos stabilumo programos | 24 |
| 2013/C 217/08 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Prancūzijos stabilumo programos | 27 |
| 2013/C 217/09 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Vokietijos stabilumo programos | 33 |
| 2013/C 217/10 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Vengrijos konvergencijos programos | 37 |
| 2013/C 217/11 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Italijos stabilumo programos | 42 |
| 2013/C 217/12 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Latvijos konvergencijos programos | 47 |
| 2013/C 217/13 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Lietuvos konvergencijos programos | 51 |
| 2013/C 217/14 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 55 |
| 2013/C 217/15 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Maltos stabilumo programos | 59 |
| 2013/C 217/16 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Lenkijos konvergencijos programos | 63 |
| 2013/C 217/17 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Rumunijos konvergencijos programos | 67 |
| 2013/C 217/18 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos | 71 |
| 2013/C 217/19 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovėnijos stabilumo programos | 75 |
| 2013/C 217/20 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Ispanijos stabilumo programos | 81 |
| 2013/C 217/21 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Švedijos konvergencijos programos | 86 |
| 2013/C 217/22 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Nyderlandų stabilumo programos | 89 |
| 2013/C 217/23 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012/13 – 2017/18 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos | 93 |
| 2013/C 217/24 | 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių, kurių valiuta euro, bendrųjų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo | 97 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2013/C 217/01

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Austrijos stabilumo programos

1

2013/C 217/02

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Belgijos stabilumo programos

5

2013/C 217/03

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos

10

2013/C 217/04

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Čekijos konvergencijos programos

14

2013/C 217/05

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2013–2016 m. Danijos konvergencijos programos

18

2013/C 217/06

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Estijos stabilumo programos

21

2013/C 217/07

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Suomijos stabilumo programos

24

2013/C 217/08

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Prancūzijos stabilumo programos

27

2013/C 217/09

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Vokietijos stabilumo programos

33

2013/C 217/10

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Vengrijos konvergencijos programos

37

2013/C 217/11

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Italijos stabilumo programos

42

2013/C 217/12

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Latvijos konvergencijos programos

47

2013/C 217/13

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Lietuvos konvergencijos programos

51

2013/C 217/14

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Liuksemburgo stabilumo programos

55

2013/C 217/15

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Maltos stabilumo programos

59

2013/C 217/16

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Lenkijos konvergencijos programos

63

2013/C 217/17

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

67

2013/C 217/18

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos

71

2013/C 217/19

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovėnijos stabilumo programos

75

2013/C 217/20

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Ispanijos stabilumo programos

81

2013/C 217/21

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Švedijos konvergencijos programos

86

2013/C 217/22

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Nyderlandų stabilumo programos

89

2013/C 217/23

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012/13 – 2017/18 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

93

2013/C 217/24

2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių, kurių valiuta euro, bendrųjų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

97

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Taryba |
| 2013/C 217/25 | Aiškinamasis pranešimas – Dokumentas, pridedamas prie Tarybos rekomendacijų valstybėms narėms, pateiktų pagal 2013 m. Europos semestrą | 100 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Taryba

2013/C 217/25

Aiškinamasis pranešimas – Dokumentas, pridedamas prie Tarybos rekomendacijų valstybėms narėms, pateiktų pagal 2013 m. Europos semestrą

100

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Austrijos stabilumo programos

2013/C 217/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Austrijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2011–2016 m. Austrijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Austrijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2011–2016 m. Austrijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Austrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Austrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 16 d. Austrija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 16 d. Austrija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Austrija ėmėsi didelių konsolidavimo pastangų, kad biudžeto perviršinis deficitas pradėtų mažėti. Kalbant apie 2013 m. programą, makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra optimistinis. Pagrindinis stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą ir iki 2016 m. nominaliai subalansuoti biudžetą, o iki 2017 m. įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Stabilumo programoje patvirtintas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – 0,45 % BVP struktūrinis deficitas. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis dabartinėmis projekcijomis, Austrija taiko reikiamas priemones, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki 2013 m., atsižvelgiant į tai, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,5 % BVP, ir pagal Komisijos tarnybų prognozes turėtų toliau mažėti, atitinkamai iki 2,2 % BVP 2013 m. ir 1,8 % BVP 2014 m. Tačiau papildomos išlaidos, susijusios su stambaus banko likvidavimu gali turėti nemažą deficitą didinantį poveikį. Numatoma, kad po stipraus pagerėjimo, viršijusio 2012 m. pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP) reikalaujamą koregavimo planą, 2013 m. struktūrinis balanso deficitas padidės iki 1,8 %. Nedidelį struktūrinio deficito padidėjimą 2013 m. patvirtina ir Komisijos tarnybų prognozė. Pagal stabilumo programoje pateiktą informaciją pradedant 2014 m. numatomas perskaičiuoto struktūrinio balanso struktūrinis koregavimas, 2014 ir 2015 m. viršysiantis 0,5 %, ir kuris galėtų leisti Austrijai vidutinės trukmės laikotarpio tikslą pasiekti dvejais metais anksčiau nei numatyta pagal stabilumo programoje pateiktą scenarijų, t. y. 2015 m. vietoj 2017 m.
  Kalbant apie Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, pagal stabilumo programoje pateiktą informaciją tikimasi, kad valdžios sektoriaus išlaidų, atėmus diskrecines priemones, augimo greitis 2014 m. ir 2016 m. prisidės prie 0,5 % BVP metinio struktūrinio koregavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Tačiau pagal stabilumo programos scenarijų numatomas didelis išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas yra pernelyg optimistinis, nes manoma, kad išlaidos kaip BVP dalis bus vienos mažiausių per daugiau negu penkiolika metų. Galima tikėtis, kad kalbant apie skolos kriterijaus įgyvendinimą, 2014–2016 m. laikotarpiu Austrijoje bus pereinamasis laikotarpis ir planais užtikrinama pakankama pažanga siekiant atitikti šį kriterijų;
  nors biudžeto sistema buvo sustiprinta, fiskaliniai įvairių valdžios lygmenų santykiai iš esmės liko nepakitę, ir sutampančios atsakomybės sritys bei atsakomybės už finansavimą ir išlaidas nenuoseklumai yra problemos, kurias reikia spręsti. Sudėtingas nuolatinių susitarimų tarp šalies vyriausybės, socialinio draudimo teikėjų ir žemesnės nei federalinės valdžios mechanizmas kelia grėsmę sveikatos išlaidoms apriboti skirtų priemonių įgyvendinimui. Švietimo srityje derybos dėl 6 punktų pasiūlymo, įskaitant mokyklų vadovybės rajono lygmeniu panaikinimą, yra teigiamas poslinkis supaprastinant atsakomybės pasiskirstymą tarp įvairių valdžios lygmenų, tačiau norint labiau sumažinti susiskaidymą, jį reikės dar labiau supaprastinti; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Austrija ėmėsi didelių konsolidavimo pastangų, kad biudžeto perviršinis deficitas pradėtų mažėti. Kalbant apie 2013 m. programą, makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra optimistinis. Pagrindinis stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą ir iki 2016 m. nominaliai subalansuoti biudžetą, o iki 2017 m. įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Stabilumo programoje patvirtintas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – 0,45 % BVP struktūrinis deficitas. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis dabartinėmis projekcijomis, Austrija taiko reikiamas priemones, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki 2013 m., atsižvelgiant į tai, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,5 % BVP, ir pagal Komisijos tarnybų prognozes turėtų toliau mažėti, atitinkamai iki 2,2 % BVP 2013 m. ir 1,8 % BVP 2014 m. Tačiau papildomos išlaidos, susijusios su stambaus banko likvidavimu gali turėti nemažą deficitą didinantį poveikį. Numatoma, kad po stipraus pagerėjimo, viršijusio 2012 m. pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP) reikalaujamą koregavimo planą, 2013 m. struktūrinis balanso deficitas padidės iki 1,8 %. Nedidelį struktūrinio deficito padidėjimą 2013 m. patvirtina ir Komisijos tarnybų prognozė. Pagal stabilumo programoje pateiktą informaciją pradedant 2014 m. numatomas perskaičiuoto struktūrinio balanso struktūrinis koregavimas, 2014 ir 2015 m. viršysiantis 0,5 %, ir kuris galėtų leisti Austrijai vidutinės trukmės laikotarpio tikslą pasiekti dvejais metais anksčiau nei numatyta pagal stabilumo programoje pateiktą scenarijų, t. y. 2015 m. vietoj 2017 m.

Kalbant apie Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, pagal stabilumo programoje pateiktą informaciją tikimasi, kad valdžios sektoriaus išlaidų, atėmus diskrecines priemones, augimo greitis 2014 m. ir 2016 m. prisidės prie 0,5 % BVP metinio struktūrinio koregavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Tačiau pagal stabilumo programos scenarijų numatomas didelis išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas yra pernelyg optimistinis, nes manoma, kad išlaidos kaip BVP dalis bus vienos mažiausių per daugiau negu penkiolika metų. Galima tikėtis, kad kalbant apie skolos kriterijaus įgyvendinimą, 2014–2016 m. laikotarpiu Austrijoje bus pereinamasis laikotarpis ir planais užtikrinama pakankama pažanga siekiant atitikti šį kriterijų;

nors biudžeto sistema buvo sustiprinta, fiskaliniai įvairių valdžios lygmenų santykiai iš esmės liko nepakitę, ir sutampančios atsakomybės sritys bei atsakomybės už finansavimą ir išlaidas nenuoseklumai yra problemos, kurias reikia spręsti. Sudėtingas nuolatinių susitarimų tarp šalies vyriausybės, socialinio draudimo teikėjų ir žemesnės nei federalinės valdžios mechanizmas kelia grėsmę sveikatos išlaidoms apriboti skirtų priemonių įgyvendinimui. Švietimo srityje derybos dėl 6 punktų pasiūlymo, įskaitant mokyklų vadovybės rajono lygmeniu panaikinimą, yra teigiamas poslinkis supaprastinant atsakomybės pasiskirstymą tarp įvairių valdžios lygmenų, tačiau norint labiau sumažinti susiskaidymą, jį reikės dar labiau supaprastinti;

| (10) | numatoma, kad Austrijos darbo jėgos potencialas nuo 2020 m. mažės ir ekonomika taps labiau grindžiama įgūdžiais. Egzistuoja daug galimybių geriau įtraukti į darbo rinką darbingo amžiaus gyventojus, visų pirma moteris, migrantus ir vyresnio amžiaus asmenis; |
| --- | --- |

(10)

numatoma, kad Austrijos darbo jėgos potencialas nuo 2020 m. mažės ir ekonomika taps labiau grindžiama įgūdžiais. Egzistuoja daug galimybių geriau įtraukti į darbo rinką darbingo amžiaus gyventojus, visų pirma moteris, migrantus ir vyresnio amžiaus asmenis;

| (11) | vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygis vis dar yra žemesnis už ES vidurkį (43,1 % plg. su 48,8 %), net jeigu jis žymiai gerėja ir artėja prie ES vidurkio, o beveik 30 % žmonių prieš pat išeidami į pensiją praleidžia nuo 1,5 iki trejų metų būdami be darbo arba nedirbdami dėl ligos. Vis dar santykinai plačiai taikomos ankstyvo išėjimo į pensiją ir invalidumo pensijų sistemos, taip pat santykinai nedidelis teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius (60), kuris ateityje tik labai palaipsniui didės, gali turėti neigiamo poveikio vyresnio amžiaus darbo jėgos pasiūlai. 2012 m. buvo patvirtinta keletas priemonių, skirtų padidinti faktinį pensinį amžių, iš esmės sumažinant galimybes pasinaudoti išankstiniu išėjimu į pensiją ir invalidumo pensijomis; |
| --- | --- |

(11)

vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygis vis dar yra žemesnis už ES vidurkį (43,1 % plg. su 48,8 %), net jeigu jis žymiai gerėja ir artėja prie ES vidurkio, o beveik 30 % žmonių prieš pat išeidami į pensiją praleidžia nuo 1,5 iki trejų metų būdami be darbo arba nedirbdami dėl ligos. Vis dar santykinai plačiai taikomos ankstyvo išėjimo į pensiją ir invalidumo pensijų sistemos, taip pat santykinai nedidelis teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius (60), kuris ateityje tik labai palaipsniui didės, gali turėti neigiamo poveikio vyresnio amžiaus darbo jėgos pasiūlai. 2012 m. buvo patvirtinta keletas priemonių, skirtų padidinti faktinį pensinį amžių, iš esmės sumažinant galimybes pasinaudoti išankstiniu išėjimu į pensiją ir invalidumo pensijomis;

| (12) | nors moterų užimtumas Austrijoje yra santykinai didelis (70,3 % palyginti su 62,4 % ES mastu 2012 m.), dar yra galimybių jį didinti mažinant darbo rinkos susiskaidymą pagal lytis. Ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, o vaiko priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų galimybės yra ribotos. Moterų užimtumo rodikliai, skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais, rodo, kad Austrija nesugeba visiškai panaudoti moterų darbo jėgos potencialo. Be to, moterys beveik dvigubai dažniau dirba laikinus ir prastai apmokamus darbus ir sudaro didelę dalį dirbančių už mažą darbo užmokestį. Dėl šių tendencijų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas sudaro 24 % – trečias pagal dydį Sąjungoje. Mažas pajamas gaunančių asmenų mokesčių naštos sumažinimas galėtų suteikti daugiau paskatų aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. Austrijos mokesčių sistemos struktūra leidžia perkelti apmokestinimą kitiems šaltiniams, kurie mažiau stabdo augimą. Iš tiesų, pajamos iš turto mokesčių Austrijoje sudaro 0,5 % BVP ir yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį – 2,1 % BVP. Pajamos iš reguliariai mokamo nekilnojamojo turto mokesčio, kuris laikomas mažiausiai stabdančiu augimą, yra trečios pagal mažumą ES ir 2011 m. sudarė 0,2 % BVP (ES vidurkis – 1,3 %); |
| --- | --- |

(12)

nors moterų užimtumas Austrijoje yra santykinai didelis (70,3 % palyginti su 62,4 % ES mastu 2012 m.), dar yra galimybių jį didinti mažinant darbo rinkos susiskaidymą pagal lytis. Ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, o vaiko priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų galimybės yra ribotos. Moterų užimtumo rodikliai, skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais, rodo, kad Austrija nesugeba visiškai panaudoti moterų darbo jėgos potencialo. Be to, moterys beveik dvigubai dažniau dirba laikinus ir prastai apmokamus darbus ir sudaro didelę dalį dirbančių už mažą darbo užmokestį. Dėl šių tendencijų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas sudaro 24 % – trečias pagal dydį Sąjungoje. Mažas pajamas gaunančių asmenų mokesčių naštos sumažinimas galėtų suteikti daugiau paskatų aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. Austrijos mokesčių sistemos struktūra leidžia perkelti apmokestinimą kitiems šaltiniams, kurie mažiau stabdo augimą. Iš tiesų, pajamos iš turto mokesčių Austrijoje sudaro 0,5 % BVP ir yra gerokai mažesnės už Sąjungos vidurkį – 2,1 % BVP. Pajamos iš reguliariai mokamo nekilnojamojo turto mokesčio, kuris laikomas mažiausiai stabdančiu augimą, yra trečios pagal mažumą ES ir 2011 m. sudarė 0,2 % BVP (ES vidurkis – 1,3 %);

| (13) | kadangi 19 % darbingo amžiaus gyventojų 2011 m. buvo gimę užsienyje, Austrijos darbingo amžiaus imigrantų dalis viena didžiausių Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO). Migrantai dažnai patiria sunkumų darbo rinkoje ir jų nedarbo rodikliai žymiai aukštesni (9,7 % plg. su 3,6 %), o jų užimtumo rodikliai mažesni (ne ES-27 tautybių asmenų – 62,8 % plg. su austrų –76,4 %). Be to, migrantų kilmės asmenys triskart dažniau įdarbinami jų kvalifikacijos neatitinkančiose pozicijose ir už mažesnį užmokestį negu austrai (2008 m. 27,5 % plg. su 9,7 %). Jų išsilavinimas taip pat dažnai yra žemesnis, o skurdo rizika yra dukart didesnė (26,6 % plg. su 12,6 %); |
| --- | --- |

(13)

kadangi 19 % darbingo amžiaus gyventojų 2011 m. buvo gimę užsienyje, Austrijos darbingo amžiaus imigrantų dalis viena didžiausių Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO). Migrantai dažnai patiria sunkumų darbo rinkoje ir jų nedarbo rodikliai žymiai aukštesni (9,7 % plg. su 3,6 %), o jų užimtumo rodikliai mažesni (ne ES-27 tautybių asmenų – 62,8 % plg. su austrų –76,4 %). Be to, migrantų kilmės asmenys triskart dažniau įdarbinami jų kvalifikacijos neatitinkančiose pozicijose ir už mažesnį užmokestį negu austrai (2008 m. 27,5 % plg. su 9,7 %). Jų išsilavinimas taip pat dažnai yra žemesnis, o skurdo rizika yra dukart didesnė (26,6 % plg. su 12,6 %);

| (14) | vidutinės trukmės ir ilgalaikės pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų projekcijos rodo riziką viešųjų finansų stabilumui. Ilgalaikės priežiūros išlaidų projekcijos taip pat rodo riziką tvarumui, nors ir ne tokią didelę. Pastarojo meto pensijų sistemos reformos gali šiek tiek sumažinti riziką tvarumui, jei kartu bus gerinamos darbo rinkos sąlygos, kad vyresnio amžiaus asmenys galėtų likti įdarbinti ilgesnį laiką. Tačiau vis dar reikia paspartinti vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimą bei didinti faktinį pensinį amžių, derinant pensinį amžių ar pensijos išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Būtina spręsti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemų fiskalinio tvarumo klausimą, be kita ko, atsižvelgiant į didėjančius ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikį ir paklausą. Pastarojo meto politikos priemonės, kurių imtasi sveikatos sektoriuje, greičiausiai bus vykdomos teisinga linkme, nors artimiausiais metais reikės atidžiai vertinti jų efektyvumą. Dar yra galimybių stiprinti prevenciją, reabilitaciją ir savarankišką gyvenimą, siekiant valdyti būsimas ilgalaikės priežiūros išlaidas; |
| --- | --- |

(14)

vidutinės trukmės ir ilgalaikės pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų projekcijos rodo riziką viešųjų finansų stabilumui. Ilgalaikės priežiūros išlaidų projekcijos taip pat rodo riziką tvarumui, nors ir ne tokią didelę. Pastarojo meto pensijų sistemos reformos gali šiek tiek sumažinti riziką tvarumui, jei kartu bus gerinamos darbo rinkos sąlygos, kad vyresnio amžiaus asmenys galėtų likti įdarbinti ilgesnį laiką. Tačiau vis dar reikia paspartinti vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimą bei didinti faktinį pensinį amžių, derinant pensinį amžių ar pensijos išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Būtina spręsti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemų fiskalinio tvarumo klausimą, be kita ko, atsižvelgiant į didėjančius ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikį ir paklausą. Pastarojo meto politikos priemonės, kurių imtasi sveikatos sektoriuje, greičiausiai bus vykdomos teisinga linkme, nors artimiausiais metais reikės atidžiai vertinti jų efektyvumą. Dar yra galimybių stiprinti prevenciją, reabilitaciją ir savarankišką gyvenimą, siekiant valdyti būsimas ilgalaikės priežiūros išlaidas;

| (15) | pagal tarptautinius palyginamuosius tyrimus ir testus, 10–15 metų vaikų išsilavinimas Austrijoje yra mažesnis už vidutinį, nepaisant to, kad Austrijos išlaidos švietimui, sudarančios 2009 m. 6,01 % BVP, gerokai viršija ES vidurkį (5,41 %). Daugiau nei 25 % 15 metų amžiaus jaunuolių skaitymo įgūdžiai yra prasti, o matematikos rezultatai tik šiek tiek geresni. Migrantų kilmės jaunuolių ir jų vietinių bendraamžių mokslo rezultatų skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Didėjantis aukštojo mokslo studentų skaičius kelia sunkumų finansų ir organizacinėms sistemoms, tačiau sėkmingai studijas užbaigiančių studentų dalis yra maža. Švietimo sistemos valdymo ir finansavimo atsakomybės pasidalijimas taip pat yra fragmentiškas; |
| --- | --- |

(15)

pagal tarptautinius palyginamuosius tyrimus ir testus, 10–15 metų vaikų išsilavinimas Austrijoje yra mažesnis už vidutinį, nepaisant to, kad Austrijos išlaidos švietimui, sudarančios 2009 m. 6,01 % BVP, gerokai viršija ES vidurkį (5,41 %). Daugiau nei 25 % 15 metų amžiaus jaunuolių skaitymo įgūdžiai yra prasti, o matematikos rezultatai tik šiek tiek geresni. Migrantų kilmės jaunuolių ir jų vietinių bendraamžių mokslo rezultatų skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Didėjantis aukštojo mokslo studentų skaičius kelia sunkumų finansų ir organizacinėms sistemoms, tačiau sėkmingai studijas užbaigiančių studentų dalis yra maža. Švietimo sistemos valdymo ir finansavimo atsakomybės pasidalijimas taip pat yra fragmentiškas;

| (16) | Austrija yra viena iš valstybių narių, kurioms būtų labiausiai naudinga (BVP dalies išraiška) sumažinti tarpvalstybinio paslaugų teikimo kliūtis. Tačiau vis dar esama didelių kliūčių patekti į paslaugų sektorių ir veiksmingai jame konkuruoti. Šios kliūtys ypatingai aiškios laisvųjų profesijų ir geležinkelių transporto sektoriuose. Profesionalios paslaugos yra labai svarbios verslo paslaugų sektoriuose, kur jos sudaro 10 % BVP ir 11 % viso užimtumo. Vis dar egzistuoja suvaržymai patekti į rinką ir užsiimti profesine veikla paslaugų sektoriuje, pvz., susiję su teisine forma ir akcijų dalies reikalavimais. Yra rimtų priežasčių įvertinti, kiek šie suvaržymai yra pagrįsti ir ar tų pačių bendro intereso tikslų nebūtų galima pasiekti taikant lengvesnį reguliavimo režimą. Nors neseniai padarytais konkurencijos įstatymo pakeitimais bus sustiprinti Austrijos kompetentingos institucijos įgaliojimai, jos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai vis dar yra mažesni negu kitose panašaus dydžio ar net mažesnėse šalyse; |
| --- | --- |

(16)

Austrija yra viena iš valstybių narių, kurioms būtų labiausiai naudinga (BVP dalies išraiška) sumažinti tarpvalstybinio paslaugų teikimo kliūtis. Tačiau vis dar esama didelių kliūčių patekti į paslaugų sektorių ir veiksmingai jame konkuruoti. Šios kliūtys ypatingai aiškios laisvųjų profesijų ir geležinkelių transporto sektoriuose. Profesionalios paslaugos yra labai svarbios verslo paslaugų sektoriuose, kur jos sudaro 10 % BVP ir 11 % viso užimtumo. Vis dar egzistuoja suvaržymai patekti į rinką ir užsiimti profesine veikla paslaugų sektoriuje, pvz., susiję su teisine forma ir akcijų dalies reikalavimais. Yra rimtų priežasčių įvertinti, kiek šie suvaržymai yra pagrįsti ir ar tų pačių bendro intereso tikslų nebūtų galima pasiekti taikant lengvesnį reguliavimo režimą. Nors neseniai padarytais konkurencijos įstatymo pakeitimais bus sustiprinti Austrijos kompetentingos institucijos įgaliojimai, jos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai vis dar yra mažesni negu kitose panašaus dydžio ar net mažesnėse šalyse;

| (17) | Austrija padarė buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės tarpvalstybinio bendradarbiavimo finansinės priežiūros srityje pažangą. Be to, tolesnė pažanga buvo padaryta restruktūrizuojant nacionalizuotus ar iš dalies nacionalizuotus bankus, pasinaudojus restruktūrizavimo pagalba. Tačiau dėl rizikos, susijusios su tolesniu šių bankų turto kokybės blogėjimu, dar egzistuoja tam tikrų spragų, kurias būtina įdėmiai stebėti. |
| --- | --- |

(17)

Austrija padarė buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės tarpvalstybinio bendradarbiavimo finansinės priežiūros srityje pažangą. Be to, tolesnė pažanga buvo padaryta restruktūrizuojant nacionalizuotus ar iš dalies nacionalizuotus bankus, pasinaudojus restruktūrizavimo pagalba. Tačiau dėl rizikos, susijusios su tolesniu šių bankų turto kokybės blogėjimu, dar egzistuoja tam tikrų spragų, kurias būtina įdėmiai stebėti.

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą irstabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą irstabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Austrijos stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Austrijos stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Šiuo pagrindu Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Austrija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos bus visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Šiuo pagrindu Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Austrija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos bus visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Austrijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Įvykdyti 2013 m. biudžetą, kaip numatyta, kad būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas, ir įgyvendinti vidutinio metinio struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos rekomendacijose pagal PDP. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, kad iki 2015 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Racionalizuoti fiskalinius santykius tarp skirtingų valdžios lygmenų, pavyzdžiui, supaprastinant organizacinę struktūrą ir suderinant atsakomybę už išlaidas ir už finansavimą. |
| --- | --- |

1.

Įvykdyti 2013 m. biudžetą, kaip numatyta, kad būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas, ir įgyvendinti vidutinio metinio struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos rekomendacijose pagal PDP. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, kad iki 2015 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Racionalizuoti fiskalinius santykius tarp skirtingų valdžios lygmenų, pavyzdžiui, supaprastinant organizacinę struktūrą ir suderinant atsakomybę už išlaidas ir už finansavimą.

| 2. | Paankstinti vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimą, didinti faktinį pensinį amžiųderinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, vykdyti ir stebėti pastarojo meto reformas, kuriomis ribojamos ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės, ir toliau išplėsti vyresnio amžiaus asmenų galimybes įsidarbinti, siekiant padidinti faktinį pensinį amžių ir vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį. |
| --- | --- |

2.

Paankstinti vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimą, didinti faktinį pensinį amžiųderinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, vykdyti ir stebėti pastarojo meto reformas, kuriomis ribojamos ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės, ir toliau išplėsti vyresnio amžiaus asmenų galimybes įsidarbinti, siekiant padidinti faktinį pensinį amžių ir vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį.

| 3. | Imtis naujų priemonių moterų dalyvavimui darbo rinkoje didinti, visų pirma toliau gerinant vaikų priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugas ir šalinti didelius vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus. Visiškai išnaudoti migrantų kilmės asmenų darbo rinkos potencialą toliau gerinti jų kvalifikacijos ir išsilavinimo pripažinimą. Nedarant poveikio biudžetui sumažinti realią mokesčių ir socialinio draudimo naštą nedideles pajamas gaunantiems asmenims, labiau pasikliaujant kitais apmokestinimo šaltiniais, kurie mažiau stabdytų augimą, kaip antai reguliariai mokami turto mokesčiai. |
| --- | --- |

3.

Imtis naujų priemonių moterų dalyvavimui darbo rinkoje didinti, visų pirma toliau gerinant vaikų priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugas ir šalinti didelius vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus. Visiškai išnaudoti migrantų kilmės asmenų darbo rinkos potencialą toliau gerinti jų kvalifikacijos ir išsilavinimo pripažinimą. Nedarant poveikio biudžetui sumažinti realią mokesčių ir socialinio draudimo naštą nedideles pajamas gaunantiems asmenims, labiau pasikliaujant kitais apmokestinimo šaltiniais, kurie mažiau stabdytų augimą, kaip antai reguliariai mokami turto mokesčiai.

| 4. | Efektyviai įgyvendinti sveikatos sistemos reformas, siekiant užtikrinti, kad numatytas išlaidų efektyvumo poveikis taptų tikrove. Sukurti finansiškai tvarų ilgalaikės priežiūros modelį ir skirti daugiau dėmesio prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui. |
| --- | --- |

4.

Efektyviai įgyvendinti sveikatos sistemos reformas, siekiant užtikrinti, kad numatytas išlaidų efektyvumo poveikis taptų tikrove. Sukurti finansiškai tvarų ilgalaikės priežiūros modelį ir skirti daugiau dėmesio prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui.

| 5. | Gerinti švietimo rezultatus, visų pirma socialiai remtinų jaunuolių, be kita ko, gerinant ikimokyklinį ugdymą ir mažinant neigiamą ankstyvo skirstymo pagal gabumus poveikį. Toliau gerinti strateginį aukštojo mokslo sistemos planavimą ir aktyviau taikyti priemones, skirtas mažinti studijų nebaigiančių studentų skaičių. |
| --- | --- |

5.

Gerinti švietimo rezultatus, visų pirma socialiai remtinų jaunuolių, be kita ko, gerinant ikimokyklinį ugdymą ir mažinant neigiamą ankstyvo skirstymo pagal gabumus poveikį. Toliau gerinti strateginį aukštojo mokslo sistemos planavimą ir aktyviau taikyti priemones, skirtas mažinti studijų nebaigiančių studentų skaičių.

| 6. | Toliau stiprinti konkurencijos institucijos įgaliojimus bei išteklius ir stebėti konkurencijos įstatymo reformos įgyvendinimą. Šalinti pernelyg dideles kliūtis paslaugų teikėjams. Tai reikštų peržiūrėti, ar galiojantys suvaržymai patekti į rinką ir užsiimti reguliuojama profesine veikla yra grindžiami bendrais interesais, ir skatinti konkurenciją, visų pirma geležinkelių sektoriuje. |
| --- | --- |

6.

Toliau stiprinti konkurencijos institucijos įgaliojimus bei išteklius ir stebėti konkurencijos įstatymo reformos įgyvendinimą. Šalinti pernelyg dideles kliūtis paslaugų teikėjams. Tai reikštų peržiūrėti, ar galiojantys suvaržymai patekti į rinką ir užsiimti reguliuojama profesine veikla yra grindžiami bendrais interesais, ir skatinti konkurenciją, visų pirma geležinkelių sektoriuje.

| 7. | Siekiant išlaikyti finansinį stabilumą, toliau įdėmiai stebėti nacionalizuotus ir iš dalies nacionalizuotus bankus ir paspartinti jų restruktūrizaciją. |
| --- | --- |

7.

Siekiant išlaikyti finansinį stabilumą, toliau įdėmiai stebėti nacionalizuotus ir iš dalies nacionalizuotus bankus ir paspartinti jų restruktūrizaciją.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 1.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/5

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Belgijos stabilumo programos

2013/C 217/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Belgijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Belgijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Belgijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Belgijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Belgija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Belgija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Belgijai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Belgijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikėtų toliau skirti dėmesį makroekonominiams pokyčiams prekių išorės konkurencingumo ir įsiskolinimo srityse, pirmiausia dėl didelės valstybės skolos pasekmių realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Belgijai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Belgijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikėtų toliau skirti dėmesį makroekonominiams pokyčiams prekių išorės konkurencingumo ir įsiskolinimo srityse, pirmiausia dėl didelės valstybės skolos pasekmių realiajai ekonomikai;

| (9) | 2013 m. balandžio 29 d. Belgija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 29 d. Belgija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, kurioje prognozuojama, kad BVP 2013 m. nesikeis ir 2014 m. padidės iki 1,2 %, jis šiek tiek optimistiškesnis (prognozuojant atitinkamai 0,2 % ir 1,5 % didėjimą). Nuo 2010 m., ir ypač 2012 m., Belgija įgyvendino konsolidavimo priemones ir, taip pat 2012 m., ji pradėjo pensijų sistemos, bedarbių pašalpų sistemos ir produktų rinkų struktūrines reformas. Vis dėlto fiskalinės priemonės buvo nepakankamos, kad atitiktų 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Be to, atsižvelgiant į bankų grupės Dexia rekapitalizavimą, kuris deficito rezultatams turėjo 0,8 % BVP neigiamą poveikį, ir prastesnius, nei tikėtasi, ekonominius pokyčius antrąjį 2012 m. pusmetį, vėluojama iki nustatyto 2012 m. termino pašalinti perviršinį deficitą. Dėl to dabar numatoma, kad nuo 2013 m. deficitas bus sumažintas iki mažesnio nei 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės lygio. Stabilumo programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – ne vėliau kaip 2015 m. pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą ir 2016 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Stabilumo programa pakeitė vidutinės trukmės laikotarpio tikslą nuo 0,5 % BVP iki 0,75 % BVP perviršio. Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Stabilumo programa atitinka naują 2013 m. perviršinio deficito procedūros terminą, tačiau, remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, patikimumo riba siekiant nepažeisti 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės yra nedidelė – pagal prognozes 2013 m. deficitas sieks 2,9 % BVP.
  Planuojama metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kuris pagal prognozes turėtų būti pasiektas ne vėliau kaip 2016 m., struktūriniu požiūriu viršija 0,5 % BVP. Konsolidavimo priemonių po 2013 m. nenurodyta. Remiantis stabilumo programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus išlaidų augimo tempas, atėmus diskrecines pajamų priemones, 2014–2016 m. turėtų prisidėti prie metinio struktūrinio koregavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 0,5 % BVP. Pagal stabilumo programą skolos santykis pasieks didžiausią 100 % BVP lygį 2013 m. ir ne vėliau kaip 2016 m. palaipsniui sumažės iki 93 % BVP. Prognozuojama, kad nuo 2014 iki 2016 m. Belgijoje bus pereinamasis laikotarpis, kiek tai susiję su skolos kriterijaus laikymusi. Pagal planus skolos kriterijus bus pasiektas pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, pagal kurią prognozuojama, kad skolos santykis pasieks 101,4 % 2013 m. ir toliau didės iki 102,1 % BVP 2014 m. (darant prielaidą, kad politika nesikeis), skolos mažinimo taisyklės laikymasis 2014 m. nebus užtikrintas, ir tai rodo, kad pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo yra nepakankama. Stabilumo programoje nepaaiškinama, kaip planuojamas koregavimas bus paskirstytas skirtingais valdžios lygmenimis – tai klausimas, kuris taip pat minėtas praėjusių metų konkrečiai šaliai skirtoje rekomendacijoje. Be nustatytos taisyklėmis pagrįstos daugiametės valdžios sektoriaus programos yra būtina parengti aiškius koordinavimo susitarimus ir dėl jų sutarti, siekiant užtikrinti labiau savaiminį tvirtų regionų, bendruomenių ir vietos valdžios įstaigų įsipareigojimų siekiant biudžeto tikslų prisiėmimą ir užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, kurioje prognozuojama, kad BVP 2013 m. nesikeis ir 2014 m. padidės iki 1,2 %, jis šiek tiek optimistiškesnis (prognozuojant atitinkamai 0,2 % ir 1,5 % didėjimą). Nuo 2010 m., ir ypač 2012 m., Belgija įgyvendino konsolidavimo priemones ir, taip pat 2012 m., ji pradėjo pensijų sistemos, bedarbių pašalpų sistemos ir produktų rinkų struktūrines reformas. Vis dėlto fiskalinės priemonės buvo nepakankamos, kad atitiktų 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Be to, atsižvelgiant į bankų grupės Dexia rekapitalizavimą, kuris deficito rezultatams turėjo 0,8 % BVP neigiamą poveikį, ir prastesnius, nei tikėtasi, ekonominius pokyčius antrąjį 2012 m. pusmetį, vėluojama iki nustatyto 2012 m. termino pašalinti perviršinį deficitą. Dėl to dabar numatoma, kad nuo 2013 m. deficitas bus sumažintas iki mažesnio nei 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės lygio. Stabilumo programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – ne vėliau kaip 2015 m. pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą ir 2016 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Stabilumo programa pakeitė vidutinės trukmės laikotarpio tikslą nuo 0,5 % BVP iki 0,75 % BVP perviršio. Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Stabilumo programa atitinka naują 2013 m. perviršinio deficito procedūros terminą, tačiau, remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, patikimumo riba siekiant nepažeisti 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės yra nedidelė – pagal prognozes 2013 m. deficitas sieks 2,9 % BVP.

Planuojama metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kuris pagal prognozes turėtų būti pasiektas ne vėliau kaip 2016 m., struktūriniu požiūriu viršija 0,5 % BVP. Konsolidavimo priemonių po 2013 m. nenurodyta. Remiantis stabilumo programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus išlaidų augimo tempas, atėmus diskrecines pajamų priemones, 2014–2016 m. turėtų prisidėti prie metinio struktūrinio koregavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 0,5 % BVP. Pagal stabilumo programą skolos santykis pasieks didžiausią 100 % BVP lygį 2013 m. ir ne vėliau kaip 2016 m. palaipsniui sumažės iki 93 % BVP. Prognozuojama, kad nuo 2014 iki 2016 m. Belgijoje bus pereinamasis laikotarpis, kiek tai susiję su skolos kriterijaus laikymusi. Pagal planus skolos kriterijus bus pasiektas pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, pagal kurią prognozuojama, kad skolos santykis pasieks 101,4 % 2013 m. ir toliau didės iki 102,1 % BVP 2014 m. (darant prielaidą, kad politika nesikeis), skolos mažinimo taisyklės laikymasis 2014 m. nebus užtikrintas, ir tai rodo, kad pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo yra nepakankama. Stabilumo programoje nepaaiškinama, kaip planuojamas koregavimas bus paskirstytas skirtingais valdžios lygmenimis – tai klausimas, kuris taip pat minėtas praėjusių metų konkrečiai šaliai skirtoje rekomendacijoje. Be nustatytos taisyklėmis pagrįstos daugiametės valdžios sektoriaus programos yra būtina parengti aiškius koordinavimo susitarimus ir dėl jų sutarti, siekiant užtikrinti labiau savaiminį tvirtų regionų, bendruomenių ir vietos valdžios įstaigų įsipareigojimų siekiant biudžeto tikslų prisiėmimą ir užtikrinti jų vykdymą;

| (11) | Belgijoje jau 2010–2020 m. laikotarpiu labai smarkiai padidės projektuojamos su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos (+2,0 proentinio punkto BVP), visų pirma pensijų ir ilgalaikės priežiūros srityse. Pradėta senatvės socialinio draudimo sistemos reforma turėtų teigiamai paveikti vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygį. Vis dėlto prognozės rodo, kad Belgija nepasieks šioje srityje nusistatyto 2020 m. tikslo. Atsižvelgiant į problemos dydį reikės vykdyti daugiau reformų, siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį. Priemonės, kuriomis teisės aktais nustatytas pensinis amžius susiejamas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, turėtų padėti užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Poreikį pasiekti finansinį tvarumą reikės suderinti su poreikiu išlaikyti senatvės socialinio draudimo sistemos adekvatumą. Atsižvelgiant į gana aukštą priežiūros Belgijos globos įstaigose kainą reikėtų išnagrinėti būdus, kaip veiksmingiau panaudoti viešąsias lėšas ilgalaikės priežiūros paslaugoms, nustatyti priemones sąnaudoms sumažinti, kaip antai sveikatos priežiūros prevencija ir reabilitacija, ir sukurti geresnes savarankiško gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

(11)

Belgijoje jau 2010–2020 m. laikotarpiu labai smarkiai padidės projektuojamos su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos (+2,0 proentinio punkto BVP), visų pirma pensijų ir ilgalaikės priežiūros srityse. Pradėta senatvės socialinio draudimo sistemos reforma turėtų teigiamai paveikti vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygį. Vis dėlto prognozės rodo, kad Belgija nepasieks šioje srityje nusistatyto 2020 m. tikslo. Atsižvelgiant į problemos dydį reikės vykdyti daugiau reformų, siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį. Priemonės, kuriomis teisės aktais nustatytas pensinis amžius susiejamas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, turėtų padėti užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Poreikį pasiekti finansinį tvarumą reikės suderinti su poreikiu išlaikyti senatvės socialinio draudimo sistemos adekvatumą. Atsižvelgiant į gana aukštą priežiūros Belgijos globos įstaigose kainą reikėtų išnagrinėti būdus, kaip veiksmingiau panaudoti viešąsias lėšas ilgalaikės priežiūros paslaugoms, nustatyti priemones sąnaudoms sumažinti, kaip antai sveikatos priežiūros prevencija ir reabilitacija, ir sukurti geresnes savarankiško gyvenimo sąlygas;

| (12) | Belgijos ilgalaikį konkurencingumo praradimą lėmė keli veiksniai, be kita ko, darbo užmokesčio nustatymo sistema, gamybos veiksnių rinkų veikimo sutrikimai ir su sąnaudomis nesusiję veiksniai, susiję su ekonomikos inovaciniais gebėjimais. 1996 m. darbo užmokesčio norma, kuria siekta išlaikyti konkurencingumą pagrindinių prekybos partnerių atžvilgiu, ne visada atliko savo vaidmenį. Iki šiol priimtos skubios priemonės darbo užmokestį labiau susieti su našumo lygiu yra priemonės teisinga linkme, tačiau yra nepakankamos, kad būtų užtikrintas darbo užmokesčio ir našumo pokyčių suderinamumas ilguoju laikotarpiu. Vis dar reikia struktūriškai patobulinti derybų dėl darbo užmokesčio sistemą. Tai daroma, be kita ko, nustatant savaiminius patikslinimus, kai darbo užmokesčio normos nesilaikoma arba kai sveikatos indeksas didėja sparčiau nei darbo užmokestis pagrindiniuose prekybos partneriuose. Derybų dėl darbo užmokesčio sistema turėtų užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai atitiktų subregioninio ir vietos lygmens našumo dinamiką. Belgijos specializacija – tarpinių produktų, kurių tarptautinė konkurencija yra didelė, gamyba, todėl yra sunku įtraukti gamybos veiksnių kainos pokyčius į galutinę kainą. Nors Belgijos stipri mokslinių tyrimų ir inovacijų (toliau – MTTP) sistema švelnino sąnaudų konkurencingumą, įmonių MTTP veikla išlieka labai koncentruota ir daugelis įmonių atsilieka MTTP veiklos srityje. Reikėtų pagerinti pagrindines sąlygas perėjimui link žinioms imlesnės ekonomikos pagreitinti, daugiausia dėmesio skiriant verslumui, įmonių dinamiškumo skatinimui ir žmogiškojo kapitalo formavimui; |
| --- | --- |

(12)

Belgijos ilgalaikį konkurencingumo praradimą lėmė keli veiksniai, be kita ko, darbo užmokesčio nustatymo sistema, gamybos veiksnių rinkų veikimo sutrikimai ir su sąnaudomis nesusiję veiksniai, susiję su ekonomikos inovaciniais gebėjimais. 1996 m. darbo užmokesčio norma, kuria siekta išlaikyti konkurencingumą pagrindinių prekybos partnerių atžvilgiu, ne visada atliko savo vaidmenį. Iki šiol priimtos skubios priemonės darbo užmokestį labiau susieti su našumo lygiu yra priemonės teisinga linkme, tačiau yra nepakankamos, kad būtų užtikrintas darbo užmokesčio ir našumo pokyčių suderinamumas ilguoju laikotarpiu. Vis dar reikia struktūriškai patobulinti derybų dėl darbo užmokesčio sistemą. Tai daroma, be kita ko, nustatant savaiminius patikslinimus, kai darbo užmokesčio normos nesilaikoma arba kai sveikatos indeksas didėja sparčiau nei darbo užmokestis pagrindiniuose prekybos partneriuose. Derybų dėl darbo užmokesčio sistema turėtų užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai atitiktų subregioninio ir vietos lygmens našumo dinamiką. Belgijos specializacija – tarpinių produktų, kurių tarptautinė konkurencija yra didelė, gamyba, todėl yra sunku įtraukti gamybos veiksnių kainos pokyčius į galutinę kainą. Nors Belgijos stipri mokslinių tyrimų ir inovacijų (toliau – MTTP) sistema švelnino sąnaudų konkurencingumą, įmonių MTTP veikla išlieka labai koncentruota ir daugelis įmonių atsilieka MTTP veiklos srityje. Reikėtų pagerinti pagrindines sąlygas perėjimui link žinioms imlesnės ekonomikos pagreitinti, daugiausia dėmesio skiriant verslumui, įmonių dinamiškumo skatinimui ir žmogiškojo kapitalo formavimui;

| (13) | elektros energijos ir daugelio kitų prekių ir paslaugų kainos Belgijoje yra aukštesnės nei kitose valstybėse narėse – tai rodo silpną konkurenciją ir struktūrines kliūtis. Kainos mažmeninės prekybos sektoriuje išlieka aukštesnės už euro zonos vidurkį, o laisvosioms profesijoms taikomi apribojimai stabdo inovacinių verslo modelių plėtrą ir riboja investicijas. Belgija pasiekė tik nedidelę pažangą didindama konkurenciją tinklų pramonėje ir dar iki galo neužbaigtas stiprių ir nepriklausomų reguliavimo institucijų kūrimas. Belgijoje mobiliojo plačiajuosčio ryšio skverbtis yra antra pagal mažumą Sąjungoje, daugiausia dėl reguliavimo ir koordinavimo problemų, susijusių su gebėjimu naudotis dažnių spektru. Nors tai, kad daugiau vartotojų pakeitė energijos tiekėją, sumažino tradicinio energijos operatoriaus dominavimą, konkurencija mažmeninėje elektros energijos ir dujų rinkoje ir elektros energijos didmeninėje rinkoje vis dar apsunkinta ir, palyginti su kaimyninėmis šalimis, dėl didelių paskirstymo išlaidų neproporcingai didinamos grynosios kainos pramoniniams vartotojams. Belgijos sprendimas kontroliuoti galutiniams vartotojams taikomas elektros energijos ir dujų mažmenines kainas gali stabdyti investicijas į pajėgumus ir naujų dalyvių patekimą į rinką. Licencijavimo sąlygos pašto sektoriuje vis dar kelia nuogąstavimų. Vidaus geležinkelių keleivių transportas neatvertas konkurencijai, o teisės aktai dėl uostų darbo jėgos dar nemodernizuoti. Atsižvelgiant į minėtų sektorių svarbą konkurencingumui, būtina skubiai priimti šias priemones; |
| --- | --- |

(13)

elektros energijos ir daugelio kitų prekių ir paslaugų kainos Belgijoje yra aukštesnės nei kitose valstybėse narėse – tai rodo silpną konkurenciją ir struktūrines kliūtis. Kainos mažmeninės prekybos sektoriuje išlieka aukštesnės už euro zonos vidurkį, o laisvosioms profesijoms taikomi apribojimai stabdo inovacinių verslo modelių plėtrą ir riboja investicijas. Belgija pasiekė tik nedidelę pažangą didindama konkurenciją tinklų pramonėje ir dar iki galo neužbaigtas stiprių ir nepriklausomų reguliavimo institucijų kūrimas. Belgijoje mobiliojo plačiajuosčio ryšio skverbtis yra antra pagal mažumą Sąjungoje, daugiausia dėl reguliavimo ir koordinavimo problemų, susijusių su gebėjimu naudotis dažnių spektru. Nors tai, kad daugiau vartotojų pakeitė energijos tiekėją, sumažino tradicinio energijos operatoriaus dominavimą, konkurencija mažmeninėje elektros energijos ir dujų rinkoje ir elektros energijos didmeninėje rinkoje vis dar apsunkinta ir, palyginti su kaimyninėmis šalimis, dėl didelių paskirstymo išlaidų neproporcingai didinamos grynosios kainos pramoniniams vartotojams. Belgijos sprendimas kontroliuoti galutiniams vartotojams taikomas elektros energijos ir dujų mažmenines kainas gali stabdyti investicijas į pajėgumus ir naujų dalyvių patekimą į rinką. Licencijavimo sąlygos pašto sektoriuje vis dar kelia nuogąstavimų. Vidaus geležinkelių keleivių transportas neatvertas konkurencijai, o teisės aktai dėl uostų darbo jėgos dar nemodernizuoti. Atsižvelgiant į minėtų sektorių svarbą konkurencingumui, būtina skubiai priimti šias priemones;

| (14) | Belgijos mokesčių sistema neproporcingai pagrįsta tiesioginiais mokesčiais ir joje yra spragų, kurios mažina jos teisingumą. Nors Belgija dėjo tam tikrų pastangų sumažinti bendrą darbo jėgos apmokestinimą, netiesioginių mokesčių norma daugumai darbuotojų kategorijų vis dar yra viena didžiausių Sąjungoje. Belgija išlieka viena iš šalių, kuriose aplinkos mokesčiai sudaro mažiausią bendrų mokestinių pajamų dalį. Dar yra galimybių imtis priemonių siekiant supaprastinti mokesčių sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, be kita ko, sumažinant ir supaprastinant mokesčių išlaidas bei panaikinant nepagrįstas arba neveiksmingas sumažinto PVM normas; |
| --- | --- |

(14)

Belgijos mokesčių sistema neproporcingai pagrįsta tiesioginiais mokesčiais ir joje yra spragų, kurios mažina jos teisingumą. Nors Belgija dėjo tam tikrų pastangų sumažinti bendrą darbo jėgos apmokestinimą, netiesioginių mokesčių norma daugumai darbuotojų kategorijų vis dar yra viena didžiausių Sąjungoje. Belgija išlieka viena iš šalių, kuriose aplinkos mokesčiai sudaro mažiausią bendrų mokestinių pajamų dalį. Dar yra galimybių imtis priemonių siekiant supaprastinti mokesčių sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, be kita ko, sumažinant ir supaprastinant mokesčių išlaidas bei panaikinant nepagrįstas arba neveiksmingas sumažinto PVM normas;

| (15) | Belgijoje dalyvavimo darbo rinkoje lygis yra mažesnis už vidurkį ir jis nedidėja, be to, smarkiai skiriasi regionų ir gyventojų grupių užimtumo ir nedarbo lygis. Gyventojų grupės, kurių dalyvavimo darbo rinkoje lygis žemiausias, apima iš migrantų šeimų kilusius asmenis, pagyvenusius asmenis ir žemos kvalifikacijos jaunus asmenis iš visų regionų. Šioms grupėms taip pat kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika. Bedarbio pašalpų sistemos reforma yra žingsnis reikiama linkme, tačiau vien tik tuo nebus užtikrinta veiksmingesnė darbo pasiūlos ir paklausos atitiktis, nebent ji būtų susieta su veiksminga pagalba ieškant darbo ir mokymo galimybėmis. Tikslinių mažinimo priemonių federaliniu lygmeniu ir regionų įgyvendinamų užimtumo rėmimo schemų sąveika kelia daug painiavos. Nors žemos kvalifikacijos jauniems žmonėms skirtomis priemonėmis greičiausiai galėtų pasinaudoti ir migrantai, trūksta visapusiškos konkrečiai šiai tikslinei grupei skirtos strategijos. Be to, atrodo, kad būtų sunku išspręsti tam tikras darbo jėgos neatitikties darbo rinkos poreikiams problemas smarkiai nepadidinus tarpregioninio darbuotojų judumo. Reikalingi išsamesni vertinimai, kaip padidinti švietimo ir mokymo paslaugų skaidrumą ir veiksmingumą bei kaip sustiprinti skirtingų mokymo teikėjų sąveiką; |
| --- | --- |

(15)

Belgijoje dalyvavimo darbo rinkoje lygis yra mažesnis už vidurkį ir jis nedidėja, be to, smarkiai skiriasi regionų ir gyventojų grupių užimtumo ir nedarbo lygis. Gyventojų grupės, kurių dalyvavimo darbo rinkoje lygis žemiausias, apima iš migrantų šeimų kilusius asmenis, pagyvenusius asmenis ir žemos kvalifikacijos jaunus asmenis iš visų regionų. Šioms grupėms taip pat kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika. Bedarbio pašalpų sistemos reforma yra žingsnis reikiama linkme, tačiau vien tik tuo nebus užtikrinta veiksmingesnė darbo pasiūlos ir paklausos atitiktis, nebent ji būtų susieta su veiksminga pagalba ieškant darbo ir mokymo galimybėmis. Tikslinių mažinimo priemonių federaliniu lygmeniu ir regionų įgyvendinamų užimtumo rėmimo schemų sąveika kelia daug painiavos. Nors žemos kvalifikacijos jauniems žmonėms skirtomis priemonėmis greičiausiai galėtų pasinaudoti ir migrantai, trūksta visapusiškos konkrečiai šiai tikslinei grupei skirtos strategijos. Be to, atrodo, kad būtų sunku išspręsti tam tikras darbo jėgos neatitikties darbo rinkos poreikiams problemas smarkiai nepadidinus tarpregioninio darbuotojų judumo. Reikalingi išsamesni vertinimai, kaip padidinti švietimo ir mokymo paslaugų skaidrumą ir veiksmingumą bei kaip sustiprinti skirtingų mokymo teikėjų sąveiką;

| (16) | šiltnamio efektą sukeliančių dujų projekcijos iki 2020 m. rodo, kad Belgija neįvykdys savo 15 % mažinimo tikslo. Neaišku, kaip pavienėmis skirtingų valdžios įstaigų iniciatyvomis bus užtikrinta, kad šis tikslas būtų pasiektas, arba kaip našta bus pasidalinta tarp regionų. Neaiškus bendras emisijų mažinimo priemonių, visų pirma susijusių su transporto sektoriumi ir pastatais, poveikis. Apskaičiuota, kad dėl grūsčių Belgijos ekonomika praranda net 2 % BVP – tai vienas didžiausių lygių Europoje, tačiau naujos transporto mokesčių sistemos įgyvendinimas trijuose regionuose atidėtas iki 2016 m.; |
| --- | --- |

(16)

šiltnamio efektą sukeliančių dujų projekcijos iki 2020 m. rodo, kad Belgija neįvykdys savo 15 % mažinimo tikslo. Neaišku, kaip pavienėmis skirtingų valdžios įstaigų iniciatyvomis bus užtikrinta, kad šis tikslas būtų pasiektas, arba kaip našta bus pasidalinta tarp regionų. Neaiškus bendras emisijų mažinimo priemonių, visų pirma susijusių su transporto sektoriumi ir pastatais, poveikis. Apskaičiuota, kad dėl grūsčių Belgijos ekonomika praranda net 2 % BVP – tai vienas didžiausių lygių Europoje, tačiau naujos transporto mokesčių sistemos įgyvendinimas trijuose regionuose atidėtas iki 2016 m.;

| (17) | dėl koordinavimo aspektų, susijusių su regionine viešosios administracijos struktūra, svarbu, kad viešasis valdymas būtų organizuotas veiksmingai, nes dėl įvairių tinklų, lygių ir subjektų egzistavimo gali būti dubliuojamos struktūros, silpninamas valdymas ir didinamos administracinės išlaidos. Šie klausimai yra itin svarbūs mokesčių ir dalijimosi našta įgyvendinant biudžetines priemones, be kita ko, apimančias švietimą ir socialinę apsaugą, srityse, kuriose apskritai būtina daugiau bendradarbiauti ir derinti veiksmus; |
| --- | --- |

(17)

dėl koordinavimo aspektų, susijusių su regionine viešosios administracijos struktūra, svarbu, kad viešasis valdymas būtų organizuotas veiksmingai, nes dėl įvairių tinklų, lygių ir subjektų egzistavimo gali būti dubliuojamos struktūros, silpninamas valdymas ir didinamos administracinės išlaidos. Šie klausimai yra itin svarbūs mokesčių ir dalijimosi našta įgyvendinant biudžetines priemones, be kita ko, apimančias švietimą ir socialinę apsaugą, srityse, kuriose apskritai būtina daugiau bendradarbiauti ir derinti veiksmus;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą bei stabilumo programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą bei stabilumo programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (21) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Belgija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Belgija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Belgijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | Priimti papildomas priemones siekiant įgyvendinti struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos sprendime, siekiant ne vėliau kaip 2013 m. pašalinti perviršinį deficitą ir padidinti konsolidavimo tvarumą ir patikimumą. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kurios padidintų koregavimo pajėgumą ir paskatintų galimą augimą. Pašalinus perviršinį deficitą tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad ne vėliau kaip 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir užtikrinti, kad didelis skolos santykis imtų patikimai mažėti. Šiuo tikslu ne vėliau kaip 2013 m. spalio 15 d. pateikti 2014 m. augimui palankias struktūrines priemones, kuriomis būtų užtikrintas tvarus perviršinio deficito pašalinimas ir pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Užtikrinti, kad koregavimas būtų paskirstytas visu laikotarpiu arba netgi būtų sutelktas į laikotarpio pradžią. Priimti aiškius koordinavimo susitarimus, siekiant užtikrinti, kad biudžeto tikslai vidutinės trukmės laikotarpio planavimo požiūriu būtų privalomi federaliniu ir federalinei valdžiai atskaitingu lygiais, be kita ko, laiku priimant taisyklę dėl valdžios sektoriaus balanso / perviršio, kuri atitiktų Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje reikalavimus, ir visuose valdžios sluoksniuose padidinti dalijimosi našta skaidrumą ir atskaitomybę. |
| --- | --- |

1.

Priimti papildomas priemones siekiant įgyvendinti struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos sprendime, siekiant ne vėliau kaip 2013 m. pašalinti perviršinį deficitą ir padidinti konsolidavimo tvarumą ir patikimumą. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kurios padidintų koregavimo pajėgumą ir paskatintų galimą augimą. Pašalinus perviršinį deficitą tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad ne vėliau kaip 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir užtikrinti, kad didelis skolos santykis imtų patikimai mažėti. Šiuo tikslu ne vėliau kaip 2013 m. spalio 15 d. pateikti 2014 m. augimui palankias struktūrines priemones, kuriomis būtų užtikrintas tvarus perviršinio deficito pašalinimas ir pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Užtikrinti, kad koregavimas būtų paskirstytas visu laikotarpiu arba netgi būtų sutelktas į laikotarpio pradžią. Priimti aiškius koordinavimo susitarimus, siekiant užtikrinti, kad biudžeto tikslai vidutinės trukmės laikotarpio planavimo požiūriu būtų privalomi federaliniu ir federalinei valdžiai atskaitingu lygiais, be kita ko, laiku priimant taisyklę dėl valdžios sektoriaus balanso / perviršio, kuri atitiktų Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje reikalavimus, ir visuose valdžios sluoksniuose padidinti dalijimosi našta skaidrumą ir atskaitomybę.

| 2. | Sustiprinti pastangas siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, be kita ko, tęsiant vykdomas reformas mažinti ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Senatvės socialinio draudimo sistemų pertvarką pagrįsti aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis. Padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Toliau didinti viešųjų išlaidų ilgalaikei priežiūrai globos įstaigose veiksmingumą. |
| --- | --- |

2.

Sustiprinti pastangas siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, be kita ko, tęsiant vykdomas reformas mažinti ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Senatvės socialinio draudimo sistemų pertvarką pagrįsti aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis. Padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Toliau didinti viešųjų išlaidų ilgalaikei priežiūrai globos įstaigose veiksmingumą.

| 3. | Siekiant atkurti konkurencingumą, tęsti vykdomus veiksmus pertvarkyti darbo užmokesčio nustatymo, įskaitant darbo užmokesčio indeksavimą, sistemą, visų pirma, konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę tvarką imtis struktūrinių priemonių, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokestis būtų nustatomas atsižvelgiant į našumo pokyčius, būtų atsižvelgta į subregioninius ir regioninius našumo ir darbo rinkos sąlygų skirtumus ir būtų užtikrintas savaiminis tikslinimas, kai darbo užmokesčio kitimas neigiamai veikia sąnaudų konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.

Siekiant atkurti konkurencingumą, tęsti vykdomus veiksmus pertvarkyti darbo užmokesčio nustatymo, įskaitant darbo užmokesčio indeksavimą, sistemą, visų pirma, konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę tvarką imtis struktūrinių priemonių, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokestis būtų nustatomas atsižvelgiant į našumo pokyčius, būtų atsižvelgta į subregioninius ir regioninius našumo ir darbo rinkos sąlygų skirtumus ir būtų užtikrintas savaiminis tikslinimas, kai darbo užmokesčio kitimas neigiamai veikia sąnaudų konkurencingumą.

| 4. | Pateikti konkrečias su tam tikru laikotarpiu susietas struktūrines priemones, skirtas konkurencijai paslaugų sektoriuje padidinti, pašalinant kliūtis mažmeninės prekybos sektoriuje ir per didelius laisvosioms profesijoms taikomus apribojimus ir pagerinti mobiliojo plačiajuosčio ryšio teikimą. Toliau gerinti energetikos sektoriaus veikimą mažinant paskirstymo išlaidas ir stebint mažmeninio pardavimo kainas bei stiprinti energetikos, telekomų ir transporto sektorių (geležinkelio, oro uostų) reguliavimo įstaigų nepriklausomumą. Pašalinti likusias reguliavimo kliūtis pašto sektoriuje. |
| --- | --- |

4.

Pateikti konkrečias su tam tikru laikotarpiu susietas struktūrines priemones, skirtas konkurencijai paslaugų sektoriuje padidinti, pašalinant kliūtis mažmeninės prekybos sektoriuje ir per didelius laisvosioms profesijoms taikomus apribojimus ir pagerinti mobiliojo plačiajuosčio ryšio teikimą. Toliau gerinti energetikos sektoriaus veikimą mažinant paskirstymo išlaidas ir stebint mažmeninio pardavimo kainas bei stiprinti energetikos, telekomų ir transporto sektorių (geležinkelio, oro uostų) reguliavimo įstaigų nepriklausomumą. Pašalinti likusias reguliavimo kliūtis pašto sektoriuje.

| 5. | Nustatyti konkrečius tam tikro laikotarpio pasiūlymus darbo jėgos apmokestinimą pakeisti mažiau augimą iškraipančiomis mokesčių bazėmis, visų pirma išnagrinėjus aplinkos mokesčių galimybes, pavyzdžiui, galimybes apmokestinti dyzeliną, šildymo kurą ir įmonių automobilių asmeninį naudojimą. Supaprastinti mokesčių sistemą sumažinant su pajamų apmokestinimu susijusias mokesčių išlaidas, padidinant PVM veiksmingumą ir pagerinant mokestinių prievolių vykdymą pašalinus esamas spragas. |
| --- | --- |

5.

Nustatyti konkrečius tam tikro laikotarpio pasiūlymus darbo jėgos apmokestinimą pakeisti mažiau augimą iškraipančiomis mokesčių bazėmis, visų pirma išnagrinėjus aplinkos mokesčių galimybes, pavyzdžiui, galimybes apmokestinti dyzeliną, šildymo kurą ir įmonių automobilių asmeninį naudojimą. Supaprastinti mokesčių sistemą sumažinant su pajamų apmokestinimu susijusias mokesčių išlaidas, padidinant PVM veiksmingumą ir pagerinant mokestinių prievolių vykdymą pašalinus esamas spragas.

| 6. | Toliau mažinti paskatas nedirbti užtikrinant veiksmingą darbo paieškos reikalavimų vykdymą ir asmens poreikiams pritaikytas visiems bedarbiams skirtas pagalbos ieškant darbo paslaugas. Imtis priemonių padidinti darbo jėgos judumą tarp regionų. Supaprastinti ir sustiprinti užimtumo paskatų, aktyvinimo, darbo jėgos atitikties darbo rinkai, švietimo, mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo vyresnio amžiaus žmonėms ir jaunimui politikos darną. Sukurti visapusiškas socialinės įtraukties ir darbo rinkos strategijas iš migrantų šeimų kilusiems asmenims. |
| --- | --- |

6.

Toliau mažinti paskatas nedirbti užtikrinant veiksmingą darbo paieškos reikalavimų vykdymą ir asmens poreikiams pritaikytas visiems bedarbiams skirtas pagalbos ieškant darbo paslaugas. Imtis priemonių padidinti darbo jėgos judumą tarp regionų. Supaprastinti ir sustiprinti užimtumo paskatų, aktyvinimo, darbo jėgos atitikties darbo rinkai, švietimo, mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo vyresnio amžiaus žmonėms ir jaunimui politikos darną. Sukurti visapusiškas socialinės įtraukties ir darbo rinkos strategijas iš migrantų šeimų kilusiems asmenims.

| 7. | Imtis konkrečių priemonių ir sutarti dėl aiškaus federalinių ir regioninių valdžios įstaigų užduočių atskyrimo, kad būtų užtikrinta pažanga siekiant tikslų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, visų pirma transporto ir pastatų. |
| --- | --- |

7.

Imtis konkrečių priemonių ir sutarti dėl aiškaus federalinių ir regioninių valdžios įstaigų užduočių atskyrimo, kad būtų užtikrinta pažanga siekiant tikslų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, visų pirma transporto ir pastatų.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 5.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/10

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos

2013/C 217/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Bulgarijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Bulgarijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia dėmesio įmonių sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimo poveikiui, taip pat tolesniam išorės pozicijų koregavimui, konkurencingumui ir darbo rinkoms; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Bulgarijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Bulgarijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia dėmesio įmonių sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimo poveikiui, taip pat tolesniam išorės pozicijų koregavimui, konkurencingumui ir darbo rinkoms;

| (9) | 2013 m. balandžio 19 d. Bulgarija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 19 d. Bulgarija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Bulgarijos viešieji finansai apskritai yra patikimi. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas 2012 m. įgyvendintas. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013–2014 m. tikėtina, kad metinis augimas 2013 m. sieks 1,0 %, o 2014 m. – 1,8 %. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2013 m. BVP augimas bus 0,9 %, o 2014 m. – 1,7 %. Konvergencijos programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – siekti, kad struktūrinis biudžeto balansas visą programos laikotarpį per daug nenukryptų nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-0,5 % BVP), pranokstantis Stabilumo ir augino pakto reikalavimus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, kuris, kaip apskaičiuota, šiek tiek silpnės nuo 0,4 % BVP deficito 2012 m. iki 0,7–0,8 % BVP 2013–2016 m., Bulgarija konvergencijos programos laikotarpiu truputį atsilieka nuo savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. 2013–2015 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitiktų Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, tačiau 2016 m. jo nebeatitiktų. Skolos santykis nesiekia 60 % BVP ir, remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad 2014 m. jis pasieks aukščiausią tašką, t. y. 20,4 % BVP, o paskui programos laikotarpiu mažės. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje taip pat numatyta, kad 2014 m. skolos santykis sieks 20,3 % BVP; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Bulgarijos viešieji finansai apskritai yra patikimi. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas 2012 m. įgyvendintas. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013–2014 m. tikėtina, kad metinis augimas 2013 m. sieks 1,0 %, o 2014 m. – 1,8 %. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2013 m. BVP augimas bus 0,9 %, o 2014 m. – 1,7 %. Konvergencijos programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – siekti, kad struktūrinis biudžeto balansas visą programos laikotarpį per daug nenukryptų nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-0,5 % BVP), pranokstantis Stabilumo ir augino pakto reikalavimus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, kuris, kaip apskaičiuota, šiek tiek silpnės nuo 0,4 % BVP deficito 2012 m. iki 0,7–0,8 % BVP 2013–2016 m., Bulgarija konvergencijos programos laikotarpiu truputį atsilieka nuo savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. 2013–2015 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitiktų Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, tačiau 2016 m. jo nebeatitiktų. Skolos santykis nesiekia 60 % BVP ir, remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad 2014 m. jis pasieks aukščiausią tašką, t. y. 20,4 % BVP, o paskui programos laikotarpiu mažės. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje taip pat numatyta, kad 2014 m. skolos santykis sieks 20,3 % BVP;

| (11) | pastaraisiais metais Bulgarija gerokai sustiprino savo fiskalinę sistemą, o tai padėjo palaikyti fiskalinę drausmę ir padidinti fiskalinės politikos patikimumą. 2014 m. įsigaliosiančiame naujajame Viešųjų finansų įstatyme paliktos dabartinės skaitinės fiskalinės taisyklės, nustatytos naujos taisyklės ir išplėsta jų taikymo sritis apimant visus valdžios sektoriaus subsektorius, dar labiau sugriežtinti savivaldybių lygmens reikalavimai ir numatyta pertvarkyti trejų metų vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Svarbu, kad valdžios institucijos išlaikytų reformų pagreitį ir sudarytų naujojo Viešųjų finansų įstatymo įgyvendinimo sąlygas, visų pirma įsteigdamos numatytą nepriklausomą fiskalinę instituciją ir suteikdamos jai aiškius įgaliojimus, veiklos autonomiją ir pakankamus išteklius. Mokestinių prievolių vykdymo gerinimo potencialas yra labai didelis ir pažanga šioje srityje leistų Bulgarijai daugiau išlaidų skirti augimui skatinti. Nors Bulgarija ėmėsi kelių akivaizdžių veiksmų mokestinių prievolių vykdymo sąnaudoms mažinti ir pajamų surinkimui gerinti, mokesčių sistemai ir toliau būdingas didelio masto mokesčių slėpimas ir neveiksmingas administravimas. Didelės tiek mokesčių surinkimo administravimo sąnaudos, tiek įmonėms tenkančios mokesčių mokėjimo sąnaudos. Nepaisant priemonių, kurių imtasi mokestinių prievolių vykdymui gerinti, šešėlinės ekonomikos mastas yra dar vis didelis ir jam mažinti reikalingos nuolatinės ilgalaikės pastangos; |
| --- | --- |

(11)

pastaraisiais metais Bulgarija gerokai sustiprino savo fiskalinę sistemą, o tai padėjo palaikyti fiskalinę drausmę ir padidinti fiskalinės politikos patikimumą. 2014 m. įsigaliosiančiame naujajame Viešųjų finansų įstatyme paliktos dabartinės skaitinės fiskalinės taisyklės, nustatytos naujos taisyklės ir išplėsta jų taikymo sritis apimant visus valdžios sektoriaus subsektorius, dar labiau sugriežtinti savivaldybių lygmens reikalavimai ir numatyta pertvarkyti trejų metų vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Svarbu, kad valdžios institucijos išlaikytų reformų pagreitį ir sudarytų naujojo Viešųjų finansų įstatymo įgyvendinimo sąlygas, visų pirma įsteigdamos numatytą nepriklausomą fiskalinę instituciją ir suteikdamos jai aiškius įgaliojimus, veiklos autonomiją ir pakankamus išteklius. Mokestinių prievolių vykdymo gerinimo potencialas yra labai didelis ir pažanga šioje srityje leistų Bulgarijai daugiau išlaidų skirti augimui skatinti. Nors Bulgarija ėmėsi kelių akivaizdžių veiksmų mokestinių prievolių vykdymo sąnaudoms mažinti ir pajamų surinkimui gerinti, mokesčių sistemai ir toliau būdingas didelio masto mokesčių slėpimas ir neveiksmingas administravimas. Didelės tiek mokesčių surinkimo administravimo sąnaudos, tiek įmonėms tenkančios mokesčių mokėjimo sąnaudos. Nepaisant priemonių, kurių imtasi mokestinių prievolių vykdymui gerinti, šešėlinės ekonomikos mastas yra dar vis didelis ir jam mažinti reikalingos nuolatinės ilgalaikės pastangos;

| (12) | pagrindinis iššūkis, kurį reikia įveikti siekiant pensijų sistemos ir darbo jėgos pakankamumo, yra ankstyvo išėjimo iš darbo rinkos masto mažinimas. Vyresnio amžiaus darbuotojų, ypač moterų, užimtumo lygis nesiekia ES vidurkio ir didžiajai daliai gavėjų lemia nepakankamas teises į pensiją. Nors šioje srityje jau vyksta svarbios reformos, faktinio pensinio amžiaus trumpėjimą labiausiai lemia tam tikroms profesijoms toliau taikomos specialios programos. Tęsdama pažangą, padarytą padidinus pensinį amžių, Bulgarija taip pat turėtų pasirengti suvienodinti teisės aktais nustatytą vyrų ir moterų pensinį amžių, atsižvelgiant į visą socialinio draudimo stažą, ir numatyti šio suvienodinimo įsigaliojimo datą. Siekiant veiksmingai riboti piktnaudžiavimą svarbu būtų persvarstyti invalidumo pensijų skyrimo kontrolę ir kriterijus (pvz., kriterijumi nustatyti darbingumą); |
| --- | --- |

(12)

pagrindinis iššūkis, kurį reikia įveikti siekiant pensijų sistemos ir darbo jėgos pakankamumo, yra ankstyvo išėjimo iš darbo rinkos masto mažinimas. Vyresnio amžiaus darbuotojų, ypač moterų, užimtumo lygis nesiekia ES vidurkio ir didžiajai daliai gavėjų lemia nepakankamas teises į pensiją. Nors šioje srityje jau vyksta svarbios reformos, faktinio pensinio amžiaus trumpėjimą labiausiai lemia tam tikroms profesijoms toliau taikomos specialios programos. Tęsdama pažangą, padarytą padidinus pensinį amžių, Bulgarija taip pat turėtų pasirengti suvienodinti teisės aktais nustatytą vyrų ir moterų pensinį amžių, atsižvelgiant į visą socialinio draudimo stažą, ir numatyti šio suvienodinimo įsigaliojimo datą. Siekiant veiksmingai riboti piktnaudžiavimą svarbu būtų persvarstyti invalidumo pensijų skyrimo kontrolę ir kriterijus (pvz., kriterijumi nustatyti darbingumą);

| (13) | Bulgarijai būdingas nesiekiantis vidurkio ir mažėjantis užimtumas bei dideli nedarbo skirtumai tarp regionų ir gyventojų pogrupių. Krizės poveikis buvo labai skaudus žemos kvalifikacijos darbuotojams ir smarkiai padidino jaunimo nedarbą. Ilgalaikis nedarbas yra didesnis už ES vidurkį. Pertvarkius Įdarbinimo tarnybą, ji galėtų atlikti svarbų vaidmenį Bulgarijos darbo rinkoje derinant pasiūlą ir paklausą, siūlydama veiksmingas konsultacijas, taikydama tikslines užimtumo priemones ir geriau identifikuodama būsimą įgūdžių paklausą. Siekiant tiksliau nukreipti išteklius tiems veiksmams, kuriais labiausiai prisidedama prie darbo vietų kūrimo, būtų naudinga atlikti išankstinį vykdomos Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimą. Laukia sudėtingas uždavinys užtikrinti, kad minimaliomis socialinio draudimo įmokomis būtų pasiektas tikslas sumažinti šešėlinę ekonomiką, kartu užtikrinant, kad žemos kvalifikacijos darbuotojai nebūtų išstumti iš rinkos. Bulgarijos piliečiai patiria didžiausią skurdo arba socialinės atskirties riziką Sąjungoje. Nacionalinės skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties skatinimo 2020 m. strategijos įgyvendinimui turėtų būti teikiama pirmenybė. Būtina didinti socialinių pervedimų prieinamumą ir veiksmingumą, suteikti daugiau galimybių gauti veiksmingas socialines paslaugas, visų pirma vaikams ir vyresnio amžiaus žmonėms. Nacionalinės romų integracijos strategijos veiksmų plane turėtų būti nurodytos konkrečios priemonės, atitinkamas finansavimas ir stebėjimo mechanizmo veiksmų poveikiui vertinti nustatymas; |
| --- | --- |

(13)

Bulgarijai būdingas nesiekiantis vidurkio ir mažėjantis užimtumas bei dideli nedarbo skirtumai tarp regionų ir gyventojų pogrupių. Krizės poveikis buvo labai skaudus žemos kvalifikacijos darbuotojams ir smarkiai padidino jaunimo nedarbą. Ilgalaikis nedarbas yra didesnis už ES vidurkį. Pertvarkius Įdarbinimo tarnybą, ji galėtų atlikti svarbų vaidmenį Bulgarijos darbo rinkoje derinant pasiūlą ir paklausą, siūlydama veiksmingas konsultacijas, taikydama tikslines užimtumo priemones ir geriau identifikuodama būsimą įgūdžių paklausą. Siekiant tiksliau nukreipti išteklius tiems veiksmams, kuriais labiausiai prisidedama prie darbo vietų kūrimo, būtų naudinga atlikti išankstinį vykdomos Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimą. Laukia sudėtingas uždavinys užtikrinti, kad minimaliomis socialinio draudimo įmokomis būtų pasiektas tikslas sumažinti šešėlinę ekonomiką, kartu užtikrinant, kad žemos kvalifikacijos darbuotojai nebūtų išstumti iš rinkos. Bulgarijos piliečiai patiria didžiausią skurdo arba socialinės atskirties riziką Sąjungoje. Nacionalinės skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties skatinimo 2020 m. strategijos įgyvendinimui turėtų būti teikiama pirmenybė. Būtina didinti socialinių pervedimų prieinamumą ir veiksmingumą, suteikti daugiau galimybių gauti veiksmingas socialines paslaugas, visų pirma vaikams ir vyresnio amžiaus žmonėms. Nacionalinės romų integracijos strategijos veiksmų plane turėtų būti nurodytos konkrečios priemonės, atitinkamas finansavimas ir stebėjimo mechanizmo veiksmų poveikiui vertinti nustatymas;

| (14) | Bulgarijai būtina pagerinti šalies švietimo sistemos bendrą kokybę ir veiksmingumą. Iki 2013 m. pabaigos galutinai priėmus Mokyklinio ir ikimokyklinio ugdymo įstatymą būtų nustatyta reikalingų reformų, įskaitant mokymo programų atnaujinimą ir mokytojų mokymo ir skatinimo tobulinimą, vykdymo sistema. Aukštojo mokslo srities reformų pažanga labai menka. Esminis aukštojo mokslo rezultatų ir darbo rinkos paklausos nesuderinamumas gilina struktūrinį nedarbą ir trukdo vystytis didelės vertės novatoriškiems sektoriams. Prasti aukštojo mokslo veiklos rezultatai siejami su paskatų instituciniu lygmeniu trūkumu ir atskirų mokslo darbuotojų ir mokytojų pasirengimu. Ilgalaikis Bulgarijos iššūkis – gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę ir apimtį. Sektoriaus augimą ir konkurencingumą paskatintų didesnis sveikatos priežiūros finansavimo skaidrumas. Sveikatos priežiūros išlaidų dalis, tenkanti ambulatorinei priežiūrai, yra maža, dėl to mažėja galimybės gauti ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūros paslaugas. Dėl to, kad už daug paslaugų reikia mokėti iš savo kišenės, tam tikri gyventojų segmentai sveikatos priežiūros paslaugomis faktiškai nesinaudoja. Bulgarijai teks spręsti didelius ligoninių sektoriaus racionalizavimo ir administravimo iššūkius; |
| --- | --- |

(14)

Bulgarijai būtina pagerinti šalies švietimo sistemos bendrą kokybę ir veiksmingumą. Iki 2013 m. pabaigos galutinai priėmus Mokyklinio ir ikimokyklinio ugdymo įstatymą būtų nustatyta reikalingų reformų, įskaitant mokymo programų atnaujinimą ir mokytojų mokymo ir skatinimo tobulinimą, vykdymo sistema. Aukštojo mokslo srities reformų pažanga labai menka. Esminis aukštojo mokslo rezultatų ir darbo rinkos paklausos nesuderinamumas gilina struktūrinį nedarbą ir trukdo vystytis didelės vertės novatoriškiems sektoriams. Prasti aukštojo mokslo veiklos rezultatai siejami su paskatų instituciniu lygmeniu trūkumu ir atskirų mokslo darbuotojų ir mokytojų pasirengimu. Ilgalaikis Bulgarijos iššūkis – gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę ir apimtį. Sektoriaus augimą ir konkurencingumą paskatintų didesnis sveikatos priežiūros finansavimo skaidrumas. Sveikatos priežiūros išlaidų dalis, tenkanti ambulatorinei priežiūrai, yra maža, dėl to mažėja galimybės gauti ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūros paslaugas. Dėl to, kad už daug paslaugų reikia mokėti iš savo kišenės, tam tikri gyventojų segmentai sveikatos priežiūros paslaugomis faktiškai nesinaudoja. Bulgarijai teks spręsti didelius ligoninių sektoriaus racionalizavimo ir administravimo iššūkius;

| (15) | didelės naudos vietos įmonių konkurencingumui ir užsienio investicijų pritraukimui duotų Bulgarijos verslo aplinkos gerinimas, įskaitant viešųjų paslaugų veiksmingumo didinimą. Spartesnis, metodiškas e. valdžios paslaugų diegimas turi didžiulį potencialą ir, inter alia, galėtų sumažinti įmonėms tenkančias reikalavimų laikymosi išlaidas ir administracinę naštą. Be to, bendrovių teisės aktų, įskaitant pavėluotų mokėjimų ir nemokumo procedūras, visiškas įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas smarkiai pagerintų įmonių, ne vien mažų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ), veiklos sąlygas. MVĮ plėtrą toliau stabdo prastos galimybės gauti finansavimą. Turėtų būti žymiai geriau išnaudojamos galimybės pasinaudoti Sąjungos finansuojamomis MVĮ rėmimo programomis. Tvari ekonomikos plėtra neįmanoma be gerai funkcionuojančios nepriklausomos teismų sistemos. Pastaraisiais metais Bulgarija padarė pažangą pertvarkydama teismų sistemą, visų pirma modernizuodama teisinę ir institucinę sistemą. Tačiau dar vis galima daug nuveikti, siekiant visapusiškai šią sistemą naudoti, užtikrinti rezultatų ilgalaikiškumą ir aiškiau nustatyti atsakomybę už reformų vykdymą visuose lygmenyse. Gerinant verslo aplinką taip pat duotų naudos aktyvesnės kovos su korupcija pastangos; |
| --- | --- |

(15)

didelės naudos vietos įmonių konkurencingumui ir užsienio investicijų pritraukimui duotų Bulgarijos verslo aplinkos gerinimas, įskaitant viešųjų paslaugų veiksmingumo didinimą. Spartesnis, metodiškas e. valdžios paslaugų diegimas turi didžiulį potencialą ir, inter alia, galėtų sumažinti įmonėms tenkančias reikalavimų laikymosi išlaidas ir administracinę naštą. Be to, bendrovių teisės aktų, įskaitant pavėluotų mokėjimų ir nemokumo procedūras, visiškas įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas smarkiai pagerintų įmonių, ne vien mažų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ), veiklos sąlygas. MVĮ plėtrą toliau stabdo prastos galimybės gauti finansavimą. Turėtų būti žymiai geriau išnaudojamos galimybės pasinaudoti Sąjungos finansuojamomis MVĮ rėmimo programomis. Tvari ekonomikos plėtra neįmanoma be gerai funkcionuojančios nepriklausomos teismų sistemos. Pastaraisiais metais Bulgarija padarė pažangą pertvarkydama teismų sistemą, visų pirma modernizuodama teisinę ir institucinę sistemą. Tačiau dar vis galima daug nuveikti, siekiant visapusiškai šią sistemą naudoti, užtikrinti rezultatų ilgalaikiškumą ir aiškiau nustatyti atsakomybę už reformų vykdymą visuose lygmenyse. Gerinant verslo aplinką taip pat duotų naudos aktyvesnės kovos su korupcija pastangos;

| (16) | reikalingoms viešosioms investicijoms ir toliau būtina veiksmingai įsisavinti Sąjungos lėšas. Svarbus žingsnis gerinant stebėjimą, prevenciją ir bausmes už pažeidimus žengtas 2011 m. atlikus viešojo pirkimo teisės aktų reformą. Naujosios taisyklės, inter alia, taikytinos bendrai ES finansuojamiems projektams, jau įsigaliojo, tačiau dar labiau ex ante kontrolės veiksmingumą sustiprintų didesnių įgaliojimų suteikimas Viešojo pirkimo agentūrai; |
| --- | --- |

(16)

reikalingoms viešosioms investicijoms ir toliau būtina veiksmingai įsisavinti Sąjungos lėšas. Svarbus žingsnis gerinant stebėjimą, prevenciją ir bausmes už pažeidimus žengtas 2011 m. atlikus viešojo pirkimo teisės aktų reformą. Naujosios taisyklės, inter alia, taikytinos bendrai ES finansuojamiems projektams, jau įsigaliojo, tačiau dar labiau ex ante kontrolės veiksmingumą sustiprintų didesnių įgaliojimų suteikimas Viešojo pirkimo agentūrai;

| (17) | svarbi konkurencingumo skatinimo sąlyga – pagrindinių ekonomikos sektorių reguliavimo institucijų pajėgumai ir nepriklausomumas. Per pastaruosius metus Bulgarijos transporto infrastruktūra kai kuriais atžvilgiais pagerinta, tačiau esama dar daug neišsemtų galimybių didinti paslaugų teikimo ir priežiūros veiksmingumą. Bulgarija dar ne visiškai įvykdė savo įsipareigojimus pagal energijos vidaus rinkos direktyvas. Šaliai teks įveikti didžiulius iššūkius tiek didmenos, tiek mažmenos lygmenyse. Ypač susirūpinimą kelia įsisenėjusios rinkos kliūtys, garantuoto pelno susitarimai ir reguliuojamos kainos, be to, neegzistuojanti elektros energijos ir gamtinių dujų didmenos rinka. Dėl didelės Bulgarijos priklausomybės nuo vienintelės energijos trasos šaliai gresia didelis tiekimo sutrikimų pavojus. Siekiant didinti tiekimo diversifikaciją ir saugumą, reikėtų paspartinti elektros ir dujų jungčių projektų įgyvendinimą. Įmonėms ir privatiems vartotojams tenka didelė ekonominė našta dėl negerėjančio energijos vartojimo efektyvumo. Ypač smarkiai būtų galima padidinti viešųjų ir privačių pastatų energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(17)

svarbi konkurencingumo skatinimo sąlyga – pagrindinių ekonomikos sektorių reguliavimo institucijų pajėgumai ir nepriklausomumas. Per pastaruosius metus Bulgarijos transporto infrastruktūra kai kuriais atžvilgiais pagerinta, tačiau esama dar daug neišsemtų galimybių didinti paslaugų teikimo ir priežiūros veiksmingumą. Bulgarija dar ne visiškai įvykdė savo įsipareigojimus pagal energijos vidaus rinkos direktyvas. Šaliai teks įveikti didžiulius iššūkius tiek didmenos, tiek mažmenos lygmenyse. Ypač susirūpinimą kelia įsisenėjusios rinkos kliūtys, garantuoto pelno susitarimai ir reguliuojamos kainos, be to, neegzistuojanti elektros energijos ir gamtinių dujų didmenos rinka. Dėl didelės Bulgarijos priklausomybės nuo vienintelės energijos trasos šaliai gresia didelis tiekimo sutrikimų pavojus. Siekiant didinti tiekimo diversifikaciją ir saugumą, reikėtų paspartinti elektros ir dujų jungčių projektų įgyvendinimą. Įmonėms ir privatiems vartotojams tenka didelė ekonominė našta dėl negerėjančio energijos vartojimo efektyvumo. Ypač smarkiai būtų galima padidinti viešųjų ir privačių pastatų energijos vartojimo efektyvumą;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (19) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (20) | Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 3,4 ir 5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(20)

Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 3,4 ir 5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Bulgarijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, užtikrinant, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir vykdyti konvergencijos programoje numatytą augimą skatinančią fiskalinę politiką. Įgyvendinti visapusišką mokesčių strategiją, kuria siekiant padidinti pajamas būtų stiprinami visi mokesčių teisės ir mokesčių surinkimo procedūrų aspektai, visų pirma gerinant mokesčių surinkimą, sprendžiant šešėlinės ekonomikos problemą ir mažinant mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas. Įsteigti nepriklausomą instituciją, kuri stebėtų fiskalinės politikos įgyvendinimą, jį analizuotų ir teiktų konsultacijas. |
| --- | --- |

1.

Išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, užtikrinant, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir vykdyti konvergencijos programoje numatytą augimą skatinančią fiskalinę politiką. Įgyvendinti visapusišką mokesčių strategiją, kuria siekiant padidinti pajamas būtų stiprinami visi mokesčių teisės ir mokesčių surinkimo procedūrų aspektai, visų pirma gerinant mokesčių surinkimą, sprendžiant šešėlinės ekonomikos problemą ir mažinant mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas. Įsteigti nepriklausomą instituciją, kuri stebėtų fiskalinės politikos įgyvendinimą, jį analizuotų ir teiktų konsultacijas.

| 2. | Laipsniškai atsisakyti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių, suvienodinti teisės aktais nustatytą vyrų ir moterų pensinį amžių ir vykdyti aktyvios darbo rinkos politiką, kuria vyresnio amžiaus darbuotojams sudaromos sąlygos ilgiau pasilikti darbo rinkoje. Siekiant veiksmingai riboti piktnaudžiavimą, nustatyti griežtesnius invalidumo pensijų skyrimo kriterijus ir kontrolę. |
| --- | --- |

2.

Laipsniškai atsisakyti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių, suvienodinti teisės aktais nustatytą vyrų ir moterų pensinį amžių ir vykdyti aktyvios darbo rinkos politiką, kuria vyresnio amžiaus darbuotojams sudaromos sąlygos ilgiau pasilikti darbo rinkoje. Siekiant veiksmingai riboti piktnaudžiavimą, nustatyti griežtesnius invalidumo pensijų skyrimo kriterijus ir kontrolę.

| 3. | Paspartinti nacionalinės Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimą, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą (6). Toliau stiprinti Įdarbinimo tarnybos pajėgumus taip, kad ji teiktų veiksmingas konsultacijas darbo ieškantiems asmenims ir ugdytų gebėjimą identifikuoti įgūdžių paklausą ir ją derinti su poreikiais. Tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką, ypač nacionalinių užimtumo programų srityje. Persvarstyti socialinio draudimo įmokų minimumo ribas siekiant užtikrinti, kad dėl šios sistemos sąlygų žemos kvalifikacijos asmenys nebūtų išstumiami iš darbo rinkos. Užtikrinti konkretų Nacionalinės skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties skatinimo 2020 m. strategijos ir Nacionalinės romų integracijos strategijos įgyvendinimą. Didinti socialinių pervedimų ir paslaugų prieinamumą ir veiksmingumą, visų pirma vaikams ir vyresnio amžiaus žmonėms. |
| --- | --- |

3.

Paspartinti nacionalinės Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimą, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą (6). Toliau stiprinti Įdarbinimo tarnybos pajėgumus taip, kad ji teiktų veiksmingas konsultacijas darbo ieškantiems asmenims ir ugdytų gebėjimą identifikuoti įgūdžių paklausą ir ją derinti su poreikiais. Tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką, ypač nacionalinių užimtumo programų srityje. Persvarstyti socialinio draudimo įmokų minimumo ribas siekiant užtikrinti, kad dėl šios sistemos sąlygų žemos kvalifikacijos asmenys nebūtų išstumiami iš darbo rinkos. Užtikrinti konkretų Nacionalinės skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties skatinimo 2020 m. strategijos ir Nacionalinės romų integracijos strategijos įgyvendinimą. Didinti socialinių pervedimų ir paslaugų prieinamumą ir veiksmingumą, visų pirma vaikams ir vyresnio amžiaus žmonėms.

| 4. | Priimti Mokyklinio ugdymo įstatymą ir vykdyti aukštojo mokslo reformą, ypač tinkamiau derinant rezultatus ir darbo rinkos poreikius ir stiprinant švietimo, mokslinių tyrimų ir įmonių bendradarbiavimą. Gerinti galimybes palankių sąlygų neturintiems vaikams, ypač romams, integruotis bendrojo mokslo sistemoje. Užtikrinti veiksmingą prieigą prie sveikatos priežiūros ir gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kainodarą, susiejant ligoninių finansavimą su rezultatais ir plėtojant ambulatorinę priežiūrą. |
| --- | --- |

4.

Priimti Mokyklinio ugdymo įstatymą ir vykdyti aukštojo mokslo reformą, ypač tinkamiau derinant rezultatus ir darbo rinkos poreikius ir stiprinant švietimo, mokslinių tyrimų ir įmonių bendradarbiavimą. Gerinti galimybes palankių sąlygų neturintiems vaikams, ypač romams, integruotis bendrojo mokslo sistemoje. Užtikrinti veiksmingą prieigą prie sveikatos priežiūros ir gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kainodarą, susiejant ligoninių finansavimą su rezultatais ir plėtojant ambulatorinę priežiūrą.

| 5. | Imtis tolesnių veiksmų verslo aplinkai gerinti, mažinant biurokratiją, įgyvendinant e. valdžios strategiją ir pavėluotų mokėjimų teisės aktus. Gerinti teismų sistemos kokybę ir nepriklausomybę ir veiksmingiau kovoti su korupcija. Didinti galimybes MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms gauti finansavimą. |
| --- | --- |

5.

Imtis tolesnių veiksmų verslo aplinkai gerinti, mažinant biurokratiją, įgyvendinant e. valdžios strategiją ir pavėluotų mokėjimų teisės aktus. Gerinti teismų sistemos kokybę ir nepriklausomybę ir veiksmingiau kovoti su korupcija. Didinti galimybes MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms gauti finansavimą.

| 6. | Spartinti ES lėšų įsisavinimą. Užtikrinti patikimą viešojo pirkimo teisės aktų įgyvendinimą, suteikiant Viešojo pirkimo agentūrai daugiau įgaliojimų vykdant ex ante kontrolę užkirsti kelią pažeidimams. |
| --- | --- |

6.

Spartinti ES lėšų įsisavinimą. Užtikrinti patikimą viešojo pirkimo teisės aktų įgyvendinimą, suteikiant Viešojo pirkimo agentūrai daugiau įgaliojimų vykdant ex ante kontrolę užkirsti kelią pažeidimams.

| 7. | Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir administracinius gebėjimus, visų pirma energetikos ir transporto sektoriuose, taip pat atliekų ir vandens tvarkymo srityje. Šalinti rinkos kliūtis, kvotas, teritorinius apribojimus ir reguliuojamas kainas, papildyti rinką joje sukuriant skaidrią elektros energijos ir gamtinių dujų didmenos rinką. Spartinti elektros ir dujų jungčių projektų vykdymą ir tobulinti gebėjimus spręsti tiekimo sutrikimo problemas. Stiprinti energijos vartojimo efektyvumą didinančius veiksmus. |
| --- | --- |

7.

Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir administracinius gebėjimus, visų pirma energetikos ir transporto sektoriuose, taip pat atliekų ir vandens tvarkymo srityje. Šalinti rinkos kliūtis, kvotas, teritorinius apribojimus ir reguliuojamas kainas, papildyti rinką joje sukuriant skaidrią elektros energijos ir gamtinių dujų didmenos rinką. Spartinti elektros ir dujų jungčių projektų vykdymą ir tobulinti gebėjimus spręsti tiekimo sutrikimo problemas. Stiprinti energijos vartojimo efektyvumą didinančius veiksmus.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 9.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Patvirtintą 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacijoje (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/14

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Čekijos konvergencijos programos

2013/C 217/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) (toliau – 2012 m. rekomendacija) dėl 2012 m. Čekijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Čekijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) (toliau – 2012 m. rekomendacija) dėl 2012 m. Čekijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Čekijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė antrąją Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Čekija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė antrąją Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Čekija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 17 d. Čekija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 26 d. – 012-2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 17 d. Čekija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 26 d. – 012-2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad didelėmis konsolidavimo pastangomis nuo 2009 m. iki 2012 m. Čekija sumažino valdžios sektoriaus deficitą 1,4 % (5) BVP ir kad, remiantis dabartiniais lūkesčiais, ji eina tinkama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra įtikinamas. Pagal konvergencijos programą manoma, kad realiojo BVP augimas 2013 m. sieks 0 %, o 2014 m. – 1,2 %, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatytais - 0,4 % 2013 m. ir 1,6 % 2014 m. Konvergencijos programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – valdžios sektoriaus deficitą išlaikyti mažesnį už 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2013 m. 2,8 % siektinas BVP valdžios sektoriaus deficito rodiklis atitinka perviršinio deficito ištaisymo terminą, nustatytą 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatomas 2,8 % BVP valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. ir 3 % BVP – 2014 m. Dėl ES lėšų išmokų papildomų koregavimų egzistuoja rizika, kad biudžeto rezultatai 2013 m. bus blogesni, nei tikėtasi. Kalbant apie teigiamus aspektus, vienkartinės pajamos, susijusios su numatomu naujų telekomunikacijų dažnių juostų aukcionu, galėtų lemti geresnius, nei tikėtasi, biudžeto rezultatus 2013 m.
  Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis 1 % BVP deficito vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kuris adekvačiai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Numatoma, kad (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto deficitas 2014, 2015 ir 2016 m. turėtų išaugti atitinkamai 0,3 %, 0,2 % ir 0,5 % BVP; todėl konvergencijos programoje nenumatomas koregavimas, siekiant vidutinės trukmės tikslo, o tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo lygis 2014 m. atitinka Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, tačiau 2015 ir 2016 m. nukrypsta atitinkamai 0,3 % ir 0,5 % BVP, preziumuojant 0,5 % BVP artėjimą link vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kurį Komisija laiko tinkamu. Pagal konvergencijos programą prognozuojama, kad skolos ir BVP santykis programos laikotarpiu turėtų, nors ir lėčiau, toliau didėti ir 2016 m. pasiekti 51,9 % BVP; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad didelėmis konsolidavimo pastangomis nuo 2009 m. iki 2012 m. Čekija sumažino valdžios sektoriaus deficitą 1,4 % (5) BVP ir kad, remiantis dabartiniais lūkesčiais, ji eina tinkama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra įtikinamas. Pagal konvergencijos programą manoma, kad realiojo BVP augimas 2013 m. sieks 0 %, o 2014 m. – 1,2 %, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatytais - 0,4 % 2013 m. ir 1,6 % 2014 m. Konvergencijos programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – valdžios sektoriaus deficitą išlaikyti mažesnį už 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. 2013 m. 2,8 % siektinas BVP valdžios sektoriaus deficito rodiklis atitinka perviršinio deficito ištaisymo terminą, nustatytą 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatomas 2,8 % BVP valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. ir 3 % BVP – 2014 m. Dėl ES lėšų išmokų papildomų koregavimų egzistuoja rizika, kad biudžeto rezultatai 2013 m. bus blogesni, nei tikėtasi. Kalbant apie teigiamus aspektus, vienkartinės pajamos, susijusios su numatomu naujų telekomunikacijų dažnių juostų aukcionu, galėtų lemti geresnius, nei tikėtasi, biudžeto rezultatus 2013 m.

Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis 1 % BVP deficito vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kuris adekvačiai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Numatoma, kad (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto deficitas 2014, 2015 ir 2016 m. turėtų išaugti atitinkamai 0,3 %, 0,2 % ir 0,5 % BVP; todėl konvergencijos programoje nenumatomas koregavimas, siekiant vidutinės trukmės tikslo, o tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo lygis 2014 m. atitinka Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, tačiau 2015 ir 2016 m. nukrypsta atitinkamai 0,3 % ir 0,5 % BVP, preziumuojant 0,5 % BVP artėjimą link vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kurį Komisija laiko tinkamu. Pagal konvergencijos programą prognozuojama, kad skolos ir BVP santykis programos laikotarpiu turėtų, nors ir lėčiau, toliau didėti ir 2016 m. pasiekti 51,9 % BVP;

| (10) | greitam ir ilgalaikiam ekonomikos atsigavimui Čekijoje trukdo nuolatinis valstybės investicijų išlaidų mažinimas. Didėjantį poveikį turinčių augimą skatinančių išlaidų, įskaitant ES lėšomis bendrai finansuojamus projektus, palaikymas ne tik paremtų atsigavimą, bet ir galėtų prisidėti prie ilgalaikių uždavinių sprendimo. Didelio poveikio augimui galima būtų pasiekti prioritetą teikiant išlaidoms priemonėms, skirtoms užimtumui didinti, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui, vaikų priežiūros įstaigoms ir infrastruktūros projektams. Kartu yra svarbu užtikrinti tokių išlaidų teisėtumą, reguliarumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

(10)

greitam ir ilgalaikiam ekonomikos atsigavimui Čekijoje trukdo nuolatinis valstybės investicijų išlaidų mažinimas. Didėjantį poveikį turinčių augimą skatinančių išlaidų, įskaitant ES lėšomis bendrai finansuojamus projektus, palaikymas ne tik paremtų atsigavimą, bet ir galėtų prisidėti prie ilgalaikių uždavinių sprendimo. Didelio poveikio augimui galima būtų pasiekti prioritetą teikiant išlaidoms priemonėms, skirtoms užimtumui didinti, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui, vaikų priežiūros įstaigoms ir infrastruktūros projektams. Kartu yra svarbu užtikrinti tokių išlaidų teisėtumą, reguliarumą ir veiksmingumą;

| (11) | 2012 m. vykdant mokesčių reformą buvo pasiekta nedidelė pažanga. Nors nekilnojamojo turto perdavimo mokestis buvo padidintas, nebuvo imtasi jokių veiksmų, kad būtų padidintas labai mažas reguliariai mokamas turto mokestis. Buvo atsakyta planų įvesti CO2 mokestį ir panaikinti akcizo mokesčio už šildymui naudojamas gamtines dujas lengvatas. Netiesioginis energijos mokesčių tarifas yra mažesnis už ES vidurkį, o transporto priemonių naudojimo mokesčiai išlieka labai maži. Išlieka struktūriniai uždaviniai darbo jėgos apmokestinimo srityje, visų pirma susiję su mažas pajamas gaunančių ir nepilnu etatu dirbančių apmokestinimu. Labai mažai buvo padaryta siekiant sumažinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Čekijoje taip pat dar yra galimybių didinti mokesčių administravimo veiksmingumą. Gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių srityje Vyriausybė planuoja 2015 m. įsteigti bendrą surinkimo punktą, kuris galėtų padėti optimizuoti mokesčių administravimą ir sumažinti dabartinės sistemos painumą. Tačiau reformos trūkumas yra tas, kad nebus derinamos gyventojų pajamų mokesčio, sveikatos ir socialinio draudimo įmokų bazės, todėl didelė dalis reformos teikiamų galimybių nebus panaudota; |
| --- | --- |

(11)

2012 m. vykdant mokesčių reformą buvo pasiekta nedidelė pažanga. Nors nekilnojamojo turto perdavimo mokestis buvo padidintas, nebuvo imtasi jokių veiksmų, kad būtų padidintas labai mažas reguliariai mokamas turto mokestis. Buvo atsakyta planų įvesti CO2 mokestį ir panaikinti akcizo mokesčio už šildymui naudojamas gamtines dujas lengvatas. Netiesioginis energijos mokesčių tarifas yra mažesnis už ES vidurkį, o transporto priemonių naudojimo mokesčiai išlieka labai maži. Išlieka struktūriniai uždaviniai darbo jėgos apmokestinimo srityje, visų pirma susiję su mažas pajamas gaunančių ir nepilnu etatu dirbančių apmokestinimu. Labai mažai buvo padaryta siekiant sumažinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Čekijoje taip pat dar yra galimybių didinti mokesčių administravimo veiksmingumą. Gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių srityje Vyriausybė planuoja 2015 m. įsteigti bendrą surinkimo punktą, kuris galėtų padėti optimizuoti mokesčių administravimą ir sumažinti dabartinės sistemos painumą. Tačiau reformos trūkumas yra tas, kad nebus derinamos gyventojų pajamų mokesčio, sveikatos ir socialinio draudimo įmokų bazės, todėl didelė dalis reformos teikiamų galimybių nebus panaudota;

| (12) | Čekijos tvarumo atotrūkis sudaro 5,0 % BVP, o tai yra daugiau nei ES vidurkis. Šis atotrūkis didele dalimi susidarė dėl numatomų ilgalaikių senėjimo išlaidų, kurias lemia numatomas pensijų ir sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimas. Įstatymų nustatytas pensinis amžius didinamas lėtai, ypač vyrų atžvilgiu. Faktinio pensinio amžiaus padidinimas geriau derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, palyginti su galiojančiais teisės aktais, gerokai sustiprintų sistemos tvarumą. Šiuos pakeitimus papildžius indeksavimo formulės, kuri grindžiama kainomis, peržiūra per ilgą laiką padėtų sutaupyti daug lėšų; |
| --- | --- |

(12)

Čekijos tvarumo atotrūkis sudaro 5,0 % BVP, o tai yra daugiau nei ES vidurkis. Šis atotrūkis didele dalimi susidarė dėl numatomų ilgalaikių senėjimo išlaidų, kurias lemia numatomas pensijų ir sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimas. Įstatymų nustatytas pensinis amžius didinamas lėtai, ypač vyrų atžvilgiu. Faktinio pensinio amžiaus padidinimas geriau derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, palyginti su galiojančiais teisės aktais, gerokai sustiprintų sistemos tvarumą. Šiuos pakeitimus papildžius indeksavimo formulės, kuri grindžiama kainomis, peržiūra per ilgą laiką padėtų sutaupyti daug lėšų;

| (13) | priešingai negu nurodyta 2012 m. rekomendacijoje, 2013 m. Vyriausybė įvedė išankstinės pensijos sistemą, kuri suteikia galimybę gauti pensiją net penkeriais metais anksčiau negu įstatymų numatytas pensinis amžius. Išankstinės pensijos bus mokamos iš (trečiojo) pensijų santaupų ramsčio. Tačiau šis ramstis yra didele dalimi valstybės subsidijuojamas naudojant tiesioginius bendrus mokėjimus ir mokesčių už įmokas išskaitymus. Nepriklausomai nuo to, ar, kaip tikisi Vyriausybė, tik nedaugelis asmenų atitiks kriterijus, kurie leis pasinaudoti šia sistema, šia priemone suteikiama galimybė tokiems pensijos gavėjams pasinaudoti anksčiau sukauptomis viešosiomis subsidijomis tokiu tikslu, kuris prieštarauja ilgesnį darbinį amžių skatinančiai politikai; |
| --- | --- |

(13)

priešingai negu nurodyta 2012 m. rekomendacijoje, 2013 m. Vyriausybė įvedė išankstinės pensijos sistemą, kuri suteikia galimybę gauti pensiją net penkeriais metais anksčiau negu įstatymų numatytas pensinis amžius. Išankstinės pensijos bus mokamos iš (trečiojo) pensijų santaupų ramsčio. Tačiau šis ramstis yra didele dalimi valstybės subsidijuojamas naudojant tiesioginius bendrus mokėjimus ir mokesčių už įmokas išskaitymus. Nepriklausomai nuo to, ar, kaip tikisi Vyriausybė, tik nedaugelis asmenų atitiks kriterijus, kurie leis pasinaudoti šia sistema, šia priemone suteikiama galimybė tokiems pensijos gavėjams pasinaudoti anksčiau sukauptomis viešosiomis subsidijomis tokiu tikslu, kuris prieštarauja ilgesnį darbinį amžių skatinančiai politikai;

| (14) | tikėtinas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimas taip pat gerokai prisidės prie su senėjančia visuomene susijusių išlaidų ir didelio tvarumo atotrūkio. Pastaraisiais metais Čekijoje buvo įgyvendintos reformos, skirtos sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumui gerinti ribojant išlaidas ir taikant labiau į rinką orientuotus sprendimus. Tačiau problemų dar yra. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, Čekijos sveikatos priežiūros sistema yra pernelyg orientuota į priežiūrą ligoninėse, o tai ne visada efektyvu. Yra erdvės gerinti sveikatos priežiūrą kliniškai tinkamiausiu ir našiausiu būdu, pavyzdžiui, paguldant pacientą į ligoninę operacijos dieną ir mažinant nepagrįstai ilgą buvimo intensyvios priežiūros ligoninėse laiką; |
| --- | --- |

(14)

tikėtinas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimas taip pat gerokai prisidės prie su senėjančia visuomene susijusių išlaidų ir didelio tvarumo atotrūkio. Pastaraisiais metais Čekijoje buvo įgyvendintos reformos, skirtos sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumui gerinti ribojant išlaidas ir taikant labiau į rinką orientuotus sprendimus. Tačiau problemų dar yra. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, Čekijos sveikatos priežiūros sistema yra pernelyg orientuota į priežiūrą ligoninėse, o tai ne visada efektyvu. Yra erdvės gerinti sveikatos priežiūrą kliniškai tinkamiausiu ir našiausiu būdu, pavyzdžiui, paguldant pacientą į ligoninę operacijos dieną ir mažinant nepagrįstai ilgą buvimo intensyvios priežiūros ligoninėse laiką;

| (15) | naujausios Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) projekcijos rodo, kad visiška vyrų ir moterų užimtumo konvergencija sustabdytų prognozuojamą bendros darbo jėgos mažėjimą ir iki 2030 m. padidintų BPV augimą vienam gyventojui net 16,5 %. 2013 m. gegužės 22 d. Vyriausybė pateikė įstatymo projektą, kuriuo siūloma kurti „vaikų grupes“, prižiūrimas profesionalių auklių, kartu su mokesčių subsidijomis priežiūros teikėjams ir dalyvaujančioms šeimoms. Tai yra žingsnis teisinga kryptimi, tačiau tik dalinis problemos sprendimas. Dėl nuolatinio vaikų, visų pirma jaunesnių nei trijų metų, priežiūros įstaigų trūkumo, reikia toliau didinti biudžeto paramą valstybinėms ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros įstaigoms. Socialiai remtinų asmenų galimybės įsidarbinti ir dalyvauti darbo rinkoje taip pat tebėra problema – yra erdvės valstybinių įdarbinimo įstaigų efektyvumui ir veiksmingumui didinti; |
| --- | --- |

(15)

naujausios Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) projekcijos rodo, kad visiška vyrų ir moterų užimtumo konvergencija sustabdytų prognozuojamą bendros darbo jėgos mažėjimą ir iki 2030 m. padidintų BPV augimą vienam gyventojui net 16,5 %. 2013 m. gegužės 22 d. Vyriausybė pateikė įstatymo projektą, kuriuo siūloma kurti „vaikų grupes“, prižiūrimas profesionalių auklių, kartu su mokesčių subsidijomis priežiūros teikėjams ir dalyvaujančioms šeimoms. Tai yra žingsnis teisinga kryptimi, tačiau tik dalinis problemos sprendimas. Dėl nuolatinio vaikų, visų pirma jaunesnių nei trijų metų, priežiūros įstaigų trūkumo, reikia toliau didinti biudžeto paramą valstybinėms ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros įstaigoms. Socialiai remtinų asmenų galimybės įsidarbinti ir dalyvauti darbo rinkoje taip pat tebėra problema – yra erdvės valstybinių įdarbinimo įstaigų efektyvumui ir veiksmingumui didinti;

| (16) | 2012 m. rekomendacijoje pateiktoje rekomendacijoje dėl viešojo administravimo konkrečiai paminėta poreikis didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir aktyviau kovoti su korupcija. Tačiau priimant prioritetinius teisės aktus pagal 2011–2012 m. Čekijos kovos su korupcija strategiją padaryta tik nedidelė pažanga. 2013 m. sausio mėn. vyriausybei priėmus naują 2013–2014 m. kovos su korupcija strategiją, būtina skubiai priimti prioritetinius teisės aktus, kaip antai valstybės tarnautojų įstatymą. Šiuo nauju aktu turės būti tinkamai atskirti politinio pasitikėjimo darbuotojai ir nepolitiniai darbuotojai, garantuojamas valstybės pareigūnų nepriklausomumas ir sukurta gerai veikianti karjeros sistema, kuria būtų mažinama didelė darbuotojų kaita. Čekija nemažai pasiekė įgyvendindama Viešųjų pirkimų įstatymą, kuris įsigaliojo 2012 m. balandžio mėn. Tačiau vietos valdžios institucijos pranešė apie sunkumus įgyvendinant Viešųjų pirkimų įstatymą. Kalbant apie ES lėšų įsisavinimą, dauguma priemonių, įtrauktų į veiksmų planą valdymo ir kontrolės sistemai stiprinti, buvo įgyvendintos iki 2012 m. pabaigos. Tačiau Čekijos valdžios institucijos turi užtikrinti nuolatinę veiksmų plano stebėseną; |
| --- | --- |

(16)

2012 m. rekomendacijoje pateiktoje rekomendacijoje dėl viešojo administravimo konkrečiai paminėta poreikis didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir aktyviau kovoti su korupcija. Tačiau priimant prioritetinius teisės aktus pagal 2011–2012 m. Čekijos kovos su korupcija strategiją padaryta tik nedidelė pažanga. 2013 m. sausio mėn. vyriausybei priėmus naują 2013–2014 m. kovos su korupcija strategiją, būtina skubiai priimti prioritetinius teisės aktus, kaip antai valstybės tarnautojų įstatymą. Šiuo nauju aktu turės būti tinkamai atskirti politinio pasitikėjimo darbuotojai ir nepolitiniai darbuotojai, garantuojamas valstybės pareigūnų nepriklausomumas ir sukurta gerai veikianti karjeros sistema, kuria būtų mažinama didelė darbuotojų kaita. Čekija nemažai pasiekė įgyvendindama Viešųjų pirkimų įstatymą, kuris įsigaliojo 2012 m. balandžio mėn. Tačiau vietos valdžios institucijos pranešė apie sunkumus įgyvendinant Viešųjų pirkimų įstatymą. Kalbant apie ES lėšų įsisavinimą, dauguma priemonių, įtrauktų į veiksmų planą valdymo ir kontrolės sistemai stiprinti, buvo įgyvendintos iki 2012 m. pabaigos. Tačiau Čekijos valdžios institucijos turi užtikrinti nuolatinę veiksmų plano stebėseną;

| (17) | Privalomo išsilavinimo lygmeniu Čekijos mokinių rezultatai, palyginti su kitomis šalimis, yra vidutiniški. Tačiau matematikos ir tiksliųjų mokslų rezultatai sparčiai prastėja. Todėl Čekijos valdžios institucijos priėmė priemonių rinkinį, kuriuo numatyta sukurti minimalius švietimo standartus mokinių žinioms tikrinti visos šalies mastu. Vis dėlto, reikėtų sukurti labiau integruotą sistemą, užtikrinant, kad mokiniai, mokytojai ir mokyklos su prastais testų rezultatais gautų sisteminę paramą; tai dar labiau padidintų reformos užmojį. Pagrindinis Čekijos aukštojo mokslo sistemos uždavinys – užtikrinti, kad didėjantis studentų skaičius gautų žinias, kurių reikia sėkmingai įsitvirtinti darbo rinkoje. Šiuo metu svarstoma Aukštojo mokslo įstatymo reforma, siekiant įvesti diferencijuotą finansavimą ir padidinti akreditavimą. Tai yra svarbūs ir plačių užmojų pasiūlymai, nors realus jų poveikis priklausys nuo galutinio reformos plano. Valdžios institucijos taip pat planuoja priimti persvarstytus mokslinių tyrimų įstaigų finansavimo vertinimo standartus. Padidinus kokybės rodiklių dalį, taip pat sustiprinus bendradarbiavimą su verslo sektoriumi, Čekijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema galėtų pasiekti aukštesnį kompetencijos lygį; |
| --- | --- |

(17)

Privalomo išsilavinimo lygmeniu Čekijos mokinių rezultatai, palyginti su kitomis šalimis, yra vidutiniški. Tačiau matematikos ir tiksliųjų mokslų rezultatai sparčiai prastėja. Todėl Čekijos valdžios institucijos priėmė priemonių rinkinį, kuriuo numatyta sukurti minimalius švietimo standartus mokinių žinioms tikrinti visos šalies mastu. Vis dėlto, reikėtų sukurti labiau integruotą sistemą, užtikrinant, kad mokiniai, mokytojai ir mokyklos su prastais testų rezultatais gautų sisteminę paramą; tai dar labiau padidintų reformos užmojį. Pagrindinis Čekijos aukštojo mokslo sistemos uždavinys – užtikrinti, kad didėjantis studentų skaičius gautų žinias, kurių reikia sėkmingai įsitvirtinti darbo rinkoje. Šiuo metu svarstoma Aukštojo mokslo įstatymo reforma, siekiant įvesti diferencijuotą finansavimą ir padidinti akreditavimą. Tai yra svarbūs ir plačių užmojų pasiūlymai, nors realus jų poveikis priklausys nuo galutinio reformos plano. Valdžios institucijos taip pat planuoja priimti persvarstytus mokslinių tyrimų įstaigų finansavimo vertinimo standartus. Padidinus kokybės rodiklių dalį, taip pat sustiprinus bendradarbiavimą su verslo sektoriumi, Čekijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema galėtų pasiekti aukštesnį kompetencijos lygį;

| (18) | Čekija priklauso toms valstybėms narėms, kuriose yra daugiausia reglamentuojamų profesijų. 2012 m. vyko viešosios konsultacijos dėl profesijų reglamentavimo sistemos peržiūros ir 2013 m. turi būti paskelbti jų rezultatai. Tai yra svarbus žingsnis siekiant sumažinti arba pašalinti kliūtis užsiimti profesine veikla, kurios reglamentavimo būtinumas nepasitvirtino arba kuri yra pernelyg reglamentuojama (įskaitant privalomos praktikos trukmę) ir kurios mažesnis reglamentavimas galėtų atverti tolesnes užimtumo ir augimo galimybes. Nepaisant pastarųjų metų pažangos, Čekijos energijos intensyvumas yra vienas didžiausių Sąjungoje, o pastatų energetinis veiksmingumas – mažas; |
| --- | --- |

(18)

Čekija priklauso toms valstybėms narėms, kuriose yra daugiausia reglamentuojamų profesijų. 2012 m. vyko viešosios konsultacijos dėl profesijų reglamentavimo sistemos peržiūros ir 2013 m. turi būti paskelbti jų rezultatai. Tai yra svarbus žingsnis siekiant sumažinti arba pašalinti kliūtis užsiimti profesine veikla, kurios reglamentavimo būtinumas nepasitvirtino arba kuri yra pernelyg reglamentuojama (įskaitant privalomos praktikos trukmę) ir kurios mažesnis reglamentavimas galėtų atverti tolesnes užimtumo ir augimo galimybes. Nepaisant pastarųjų metų pažangos, Čekijos energijos intensyvumas yra vienas didžiausių Sąjungoje, o pastatų energetinis veiksmingumas – mažas;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (20) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(20)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Čekijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Įgyvendinti numatytą 2013 m. biudžetą, kad 2013 m. būtų tvariai ištaisytas perviršinis deficitas ir atliktas Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktose rekomendacijose nurodytas struktūrinis koregavimas. 2014 m. ir vėliau stiprinti ir uoliai įgyvendinti biudžeto strategiją, remiamą pakankamai tiksliai nustatytomis priemonėmis, siekiant užtikrinti tinkamas fiskalines priemones vidutinės trukmės laikotarpio tikslui pasiekti. Teikti pirmenybę augimą skatinančioms išlaidoms, taip pat laiku vykdant likusius projektus, bendrai finansuojamus ES lėšomis pagal dabartinę finansinę programą. |
| --- | --- |

1.

Įgyvendinti numatytą 2013 m. biudžetą, kad 2013 m. būtų tvariai ištaisytas perviršinis deficitas ir atliktas Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktose rekomendacijose nurodytas struktūrinis koregavimas. 2014 m. ir vėliau stiprinti ir uoliai įgyvendinti biudžeto strategiją, remiamą pakankamai tiksliai nustatytomis priemonėmis, siekiant užtikrinti tinkamas fiskalines priemones vidutinės trukmės laikotarpio tikslui pasiekti. Teikti pirmenybę augimą skatinančioms išlaidoms, taip pat laiku vykdant likusius projektus, bendrai finansuojamus ES lėšomis pagal dabartinę finansinę programą.

| 2. | Mažinti aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, perkeliant jį į tokias sritis, kuriose jis mažiau stabdytų augimą, kaip antai reguliariai mokami mokesčiai už būstą ir transporto priemonių naudojimo mokesčiai. Toliau mažinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mažinti jų vykdymo išlaidas įsteigiant bendrą surinkimo punktą ir suderinant gyventojų pajamų mokesčio ir sveikatos draudimo bei socialinių įmokų bazę. |
| --- | --- |

2.

Mažinti aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, perkeliant jį į tokias sritis, kuriose jis mažiau stabdytų augimą, kaip antai reguliariai mokami mokesčiai už būstą ir transporto priemonių naudojimo mokesčiai. Toliau mažinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mažinti jų vykdymo išlaidas įsteigiant bendrą surinkimo punktą ir suderinant gyventojų pajamų mokesčio ir sveikatos draudimo bei socialinių įmokų bazę.

| 3. | Padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, ir peržiūrėti indeksavimo mechanizmą. Kartu su pensinio amžiaus ilginimu, imtis priemonių, kuriomis būtų didinamos vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybės, ir mažinti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes. Visų pirma, panaikinti valstybės subsidijas išankstinės pensijos sistemai. Imtis priemonių, kad būtų gerokai padidintas sveikatos priežiūros, visų pirma priežiūros ligoninėse, išlaidų fektyvumas. |
| --- | --- |

3.

Padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, ir peržiūrėti indeksavimo mechanizmą. Kartu su pensinio amžiaus ilginimu, imtis priemonių, kuriomis būtų didinamos vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybės, ir mažinti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes. Visų pirma, panaikinti valstybės subsidijas išankstinės pensijos sistemai. Imtis priemonių, kad būtų gerokai padidintas sveikatos priežiūros, visų pirma priežiūros ligoninėse, išlaidų fektyvumas.

| 4. | Dėti papildomas pastangas valstybinių įdarbinimo įstaigų efektyvumui ir veiksmingumui didinti. Gerokai padidinti įtraukių vaikų priežiūros įstaigų skaičių, ypatingą dėmesį skiriant vaikams iki trejų metų amžiaus, ir įtraukiant romų tautybės vaikus, visų pirma priimant ir įgyvendinant įstatymą dėl vaikų priežiūros paslaugų teikimo ir didinant vietų skaičių valstybinėse ir privačiose vaikų priežiūros įstaigose. |
| --- | --- |

4.

Dėti papildomas pastangas valstybinių įdarbinimo įstaigų efektyvumui ir veiksmingumui didinti. Gerokai padidinti įtraukių vaikų priežiūros įstaigų skaičių, ypatingą dėmesį skiriant vaikams iki trejų metų amžiaus, ir įtraukiant romų tautybės vaikus, visų pirma priimant ir įgyvendinant įstatymą dėl vaikų priežiūros paslaugų teikimo ir didinant vietų skaičių valstybinėse ir privačiose vaikų priežiūros įstaigose.

| 5. | Užtikrinti 2013–2014 m. kovos su korupcija strategijos įgyvendinimą. Priimti Valstybės tarnautojų įstatymą, kuriuo būtų užtikrinta stabili, veiksminga ir profesionali valstybės administravimo tarnyba. Gerinti ES lėšų valdymą, atsižvelgiant į 2014–2020 m. programavimo laikotarpį. Stiprinti viešųjų konkursų įgyvendinimo pajėgumus vietos ir regiono lygmeniu. |
| --- | --- |

5.

Užtikrinti 2013–2014 m. kovos su korupcija strategijos įgyvendinimą. Priimti Valstybės tarnautojų įstatymą, kuriuo būtų užtikrinta stabili, veiksminga ir profesionali valstybės administravimo tarnyba. Gerinti ES lėšų valdymą, atsižvelgiant į 2014–2020 m. programavimo laikotarpį. Stiprinti viešųjų konkursų įgyvendinimo pajėgumus vietos ir regiono lygmeniu.

| 6. | Sukurti visapusišką privalomojo švietimo vertinimo sistemą ir imtis tikslingų priemonių mokykloms su prastais mokymo rezultatais remti. Imtis priemonių aukštojo mokslo akreditavimo gerinimui ir finansavimui didinti. Didinti rezultatais grindžiamo mokslinių tyrimų įstaigų finansavimo dalį. |
| --- | --- |

6.

Sukurti visapusišką privalomojo švietimo vertinimo sistemą ir imtis tikslingų priemonių mokykloms su prastais mokymo rezultatais remti. Imtis priemonių aukštojo mokslo akreditavimo gerinimui ir finansavimui didinti. Didinti rezultatais grindžiamo mokslinių tyrimų įstaigų finansavimo dalį.

| 7. | Remiantis vykdoma peržiūra, tęsti reglamentuojamų profesijų reformą, mažinant arba panaikinant kliūtis užsiimti profesine veikla, ir veiklos rūšių, kurių reglamentavimas yra nepagrįstas, skaičių. Imtis tolesnių veiksmų pastatų ir pramonės sektorių energijos vartojimo efektyvumui gerinti. |
| --- | --- |

7.

Remiantis vykdoma peržiūra, tęsti reglamentuojamų profesijų reformą, mažinant arba panaikinant kliūtis užsiimti profesine veikla, ir veiklos rūšių, kurių reglamentavimas yra nepagrįstas, skaičių. Imtis tolesnių veiksmų pastatų ir pramonės sektorių energijos vartojimo efektyvumui gerinti.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 17.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Į 2012 m. bendrąjį valdžios sektoriaus deficitą įskaičiuotas vienkartinis deficitą didinantis poveikis (1,5 % BVP), susijęs su Įstatymo dėl finansinės kompensacijos bažnyčioms priėmimu.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/18

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2013–2016 m. Danijos konvergencijos programos

2013/C 217/05

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami visapusišką įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami visapusišką įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Danijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Danijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Danijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Danijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija patvirtino metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. ekonominės politikos koordinavimo Europos semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nustatė, kad Danija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija patvirtino metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. ekonominės politikos koordinavimo Europos semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nustatė, kad Danija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Danijos nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatus. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Danijoje susidarė makroekonominis disbalansas, nors jis nėra labai didelis; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Danijos nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatus. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Danijoje susidarė makroekonominis disbalansas, nors jis nėra labai didelis;

| (9) | 2013 m. balandžio 30 d. Danija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2013–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 30 d. Danija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2013–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje nurodytos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Scenarijus, kuriame 2013 m. numatytas 0,7 %, o 2014 m. – 1,6 % BVP augimas, iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, kurioje numatytas 0,7 % ir 1,7 % BVP augimas. Konvergencijos programoje išdėstyta biudžeto strategija, kuria siekiama ne vėliau kaip 2013 m. panaikinti perviršinį deficitą ir įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – pasiekti, kad struktūrinis deficitas būtų ne didesnis kaip 0,5 % BVP, kaip numatyta pakto tiksluose. Konvergencijos programoje nustatytas tikslas pasiekti, kad valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. būtų 1,7 % BVP, o 2014 m. – 1,8 %, – tai atitinka Komisijos pasiūlytą perviršinio deficito procedūros (toliau – PDP) terminą. Remiantis struktūrinio biudžeto balanso skaičiavimais, vidutinės metinės fiskalinės priemonės 2011–2013 m. laikotarpiu atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Laikoma, kad konvergencijos programoje nurodytų grynųjų diskrecinių priemonių konsolidavimas iš esmės atitinka rekomendaciją pagal PDP. Numatoma, kad 2013 m. realiųjų valdžios sektoriaus išlaidų (įskaitant diskrecines pajamų priemones) augimas turėtų būti lygus nuliui, o 2014 m. – 0,4 %, ir atitikti Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų ir vienais, ir kitais metais. Viešieji finansai apskritai yra patikimi ir šalis jau pasiekė savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Tačiau taip pat dėl senėjančios visuomenės ir plataus užmojo gerovės politikos Danijai labai svarbu išlaikyti patikimą ir tvarią fiskalinės politikos sistemą ir užtikrinti, kad deficitas neviršytų 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje nurodytos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Scenarijus, kuriame 2013 m. numatytas 0,7 %, o 2014 m. – 1,6 % BVP augimas, iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, kurioje numatytas 0,7 % ir 1,7 % BVP augimas. Konvergencijos programoje išdėstyta biudžeto strategija, kuria siekiama ne vėliau kaip 2013 m. panaikinti perviršinį deficitą ir įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – pasiekti, kad struktūrinis deficitas būtų ne didesnis kaip 0,5 % BVP, kaip numatyta pakto tiksluose. Konvergencijos programoje nustatytas tikslas pasiekti, kad valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. būtų 1,7 % BVP, o 2014 m. – 1,8 %, – tai atitinka Komisijos pasiūlytą perviršinio deficito procedūros (toliau – PDP) terminą. Remiantis struktūrinio biudžeto balanso skaičiavimais, vidutinės metinės fiskalinės priemonės 2011–2013 m. laikotarpiu atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Laikoma, kad konvergencijos programoje nurodytų grynųjų diskrecinių priemonių konsolidavimas iš esmės atitinka rekomendaciją pagal PDP. Numatoma, kad 2013 m. realiųjų valdžios sektoriaus išlaidų (įskaitant diskrecines pajamų priemones) augimas turėtų būti lygus nuliui, o 2014 m. – 0,4 %, ir atitikti Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų ir vienais, ir kitais metais. Viešieji finansai apskritai yra patikimi ir šalis jau pasiekė savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Tačiau taip pat dėl senėjančios visuomenės ir plataus užmojo gerovės politikos Danijai labai svarbu išlaikyti patikimą ir tvarią fiskalinės politikos sistemą ir užtikrinti, kad deficitas neviršytų 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės;

| (11) | 2012 m. Danija nusprendė vykdyti neįgalumo pensijų ir subsidijuojamų užimtumo programų (toliau – „flex-job“ sistema) reformas, kurios įsigaliojo 2013 m. sausio 1 d. Šios reformos – svarbios Danijos darbo jėgos pasiūlos didinimo priemonės. Tačiau dar reikia plėsti labiausiai atitolusių nuo aktyvaus profesinio gyvenimo asmenų, įskaitant migrantų kilmės asmenis, ilgalaikius bedarbius ir žemos kvalifikacijos darbuotojus, įsidarbinimo galimybes. Pripažįstant Vyriausybės plataus užmojo reformų darbotvarkę, svarbu užtikrinti, kad pagal garsųjį Danijos darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros modelį ir toliau būtų skatinamas sklandus perėjimas nuo nedarbo prie užimtumo, tuo pačiu mažinant marginalizaciją ir socialinę atskirtį. Šiuo požiūriu svarbus vaidmuo tenka švietimui, mokymui ir gebėjimų tobulinimui; |
| --- | --- |

(11)

2012 m. Danija nusprendė vykdyti neįgalumo pensijų ir subsidijuojamų užimtumo programų (toliau – „flex-job“ sistema) reformas, kurios įsigaliojo 2013 m. sausio 1 d. Šios reformos – svarbios Danijos darbo jėgos pasiūlos didinimo priemonės. Tačiau dar reikia plėsti labiausiai atitolusių nuo aktyvaus profesinio gyvenimo asmenų, įskaitant migrantų kilmės asmenis, ilgalaikius bedarbius ir žemos kvalifikacijos darbuotojus, įsidarbinimo galimybes. Pripažįstant Vyriausybės plataus užmojo reformų darbotvarkę, svarbu užtikrinti, kad pagal garsųjį Danijos darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros modelį ir toliau būtų skatinamas sklandus perėjimas nuo nedarbo prie užimtumo, tuo pačiu mažinant marginalizaciją ir socialinę atskirtį. Šiuo požiūriu svarbus vaidmuo tenka švietimui, mokymui ir gebėjimų tobulinimui;

| (12) | Danija pagrįstai pirmenybę teikia švietimui. Vis dėlto reikalingos nuolatinės pastangos gerinant švietimo ir mokymo sistemų kokybę ir išlaidų efektyvumą, be kita ko, vykdant pradėtas reformas. Siūloma pradinio ir žemesniojo vidurinio mokslo sistemos reforma nukreipta teisinga kryptimi ir galima tikėtis, kad ji turės teigiamo poveikio mokyklų sistemos išlaidų efektyvumui ir švietimo kokybei, įskaitant moksleivių išsilavinimo lygį. Profesinio mokymo srityje 2012 m. Vyriausybė ėmėsi veiksmų jaunimo profesinio mokymo kokybei gerinti ir būtinai praktikai privačiame sektoriuje užtikrinti. Vyriausybė, savivaldybės, regionai ir socialiniai partneriai įsteigė komitetą, kurio užduotis – rasti būdą kaip nuolat užtikrinti būtiną praktiką ir gerinti profesinio mokymo sistemos kokybę. Suradusi ilgalaikį ir plataus užmojo sprendimą, kaip sumažinti praktikos vietų trūkumą ir didelį jaunimo profesinio mokymo sistemos mokyklos nebaigusių skaičių, Danija būtų išties geriau pasirengusi ateityje patenkinti gebėjimų poreikius darbo rinkoje ir gerinti darbo našumą; |
| --- | --- |

(12)

Danija pagrįstai pirmenybę teikia švietimui. Vis dėlto reikalingos nuolatinės pastangos gerinant švietimo ir mokymo sistemų kokybę ir išlaidų efektyvumą, be kita ko, vykdant pradėtas reformas. Siūloma pradinio ir žemesniojo vidurinio mokslo sistemos reforma nukreipta teisinga kryptimi ir galima tikėtis, kad ji turės teigiamo poveikio mokyklų sistemos išlaidų efektyvumui ir švietimo kokybei, įskaitant moksleivių išsilavinimo lygį. Profesinio mokymo srityje 2012 m. Vyriausybė ėmėsi veiksmų jaunimo profesinio mokymo kokybei gerinti ir būtinai praktikai privačiame sektoriuje užtikrinti. Vyriausybė, savivaldybės, regionai ir socialiniai partneriai įsteigė komitetą, kurio užduotis – rasti būdą kaip nuolat užtikrinti būtiną praktiką ir gerinti profesinio mokymo sistemos kokybę. Suradusi ilgalaikį ir plataus užmojo sprendimą, kaip sumažinti praktikos vietų trūkumą ir didelį jaunimo profesinio mokymo sistemos mokyklos nebaigusių skaičių, Danija būtų išties geriau pasirengusi ateityje patenkinti gebėjimų poreikius darbo rinkoje ir gerinti darbo našumą;

| (13) | Danijos ekonomika galėtų augti sparčiau pašalinus kliūtis konkurencijai vietos ir mažmeninių paslaugų sektoriuje, turint omenyje šio sektoriaus svarbą Danijos ekonomikai. 2012 m. Danijos Vyriausybė pateikė naują konkurencijos įstatymą, kuris yra svarbus žingsnis teisinga kryptimi. Peržiūrėjus jos konkurencijos teisės aktus įvesti veiksmingesni konkurencijos reguliavimo užtikrinimo mechanizmai; tai visiškai atitinka 2012 m. rekomendaciją. Tačiau siekiant užtikrinti priemonių, kurių imtasi stiprinant konkurencingumą ir rinkos veikimą sektorių ir viešųjų paslaugų srityse, veiksmingumą, galima nuveikti daugiau. Įvairios politikos iniciatyvos šioje srityje tik pradėtos įgyvendinti ir reikalingos nuolatinės pastangos veiksmingam jų įgyvendinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

(13)

Danijos ekonomika galėtų augti sparčiau pašalinus kliūtis konkurencijai vietos ir mažmeninių paslaugų sektoriuje, turint omenyje šio sektoriaus svarbą Danijos ekonomikai. 2012 m. Danijos Vyriausybė pateikė naują konkurencijos įstatymą, kuris yra svarbus žingsnis teisinga kryptimi. Peržiūrėjus jos konkurencijos teisės aktus įvesti veiksmingesni konkurencijos reguliavimo užtikrinimo mechanizmai; tai visiškai atitinka 2012 m. rekomendaciją. Tačiau siekiant užtikrinti priemonių, kurių imtasi stiprinant konkurencingumą ir rinkos veikimą sektorių ir viešųjų paslaugų srityse, veiksmingumą, galima nuveikti daugiau. Įvairios politikos iniciatyvos šioje srityje tik pradėtos įgyvendinti ir reikalingos nuolatinės pastangos veiksmingam jų įgyvendinimui užtikrinti;

| (14) | pastaraisiais metais nacionaliniu ir ES lygmenimis buvo atlikta išsami namų ūkių įsiskolinimo analizė siekiant įvertinti finansų ir ekonomikos stabilumui kylančią grėsmę. Šiuo metu atrodo, kad rizika finansų stabilumui yra valdoma, tačiau būtina nuolatinė stebėsena. Danijos valdžios institucijos ėmėsi įvairių priemonių būsto paskolų sistemai stiprinti. Tarp jų – būsto paskolų rizikos laipsnio nustatymo schema ir kintamų palūkanų ir (arba) atidėto amortizavimo paskolų apribojimai. Būsto paskolas teikiančios įstaigos savo iniciatyva ėmėsi priemonių papildomo įkaito poreikiui sumažinti. Visos šios priemonės nukreiptos teisinga kryptimi, tačiau siekiant įsitikinti, kad jos turi norimą poveikį, bus reikalinga atidi stebėsena. Komisija išnagrinės reguliarias Danijos ataskaitas apie taikytų priemonių poveikį šiame kontekste. Laikui bėgant reikėtų peržiūrėti nekilnojamojo turto apmokestinimo sistemą Danijoje siekiant sumažinti jos iškraipymus ir sustiprinti anticiklinius požymius; |
| --- | --- |

(14)

pastaraisiais metais nacionaliniu ir ES lygmenimis buvo atlikta išsami namų ūkių įsiskolinimo analizė siekiant įvertinti finansų ir ekonomikos stabilumui kylančią grėsmę. Šiuo metu atrodo, kad rizika finansų stabilumui yra valdoma, tačiau būtina nuolatinė stebėsena. Danijos valdžios institucijos ėmėsi įvairių priemonių būsto paskolų sistemai stiprinti. Tarp jų – būsto paskolų rizikos laipsnio nustatymo schema ir kintamų palūkanų ir (arba) atidėto amortizavimo paskolų apribojimai. Būsto paskolas teikiančios įstaigos savo iniciatyva ėmėsi priemonių papildomo įkaito poreikiui sumažinti. Visos šios priemonės nukreiptos teisinga kryptimi, tačiau siekiant įsitikinti, kad jos turi norimą poveikį, bus reikalinga atidi stebėsena. Komisija išnagrinės reguliarias Danijos ataskaitas apie taikytų priemonių poveikį šiame kontekste. Laikui bėgant reikėtų peržiūrėti nekilnojamojo turto apmokestinimo sistemą Danijoje siekiant sumažinti jos iškraipymus ir sustiprinti anticiklinius požymius;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnią apžvalgą ir šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 3 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnią apžvalgą ir šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 3 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Danijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | 2013 m. įgyvendinti biudžeto strategiją, kaip numatyta, siekiant užtikrinti perviršinio deficito panaikinimą ne vėliau kaip 2013 m. Po to įgyvendinti 2014 m. ir vėlesnių metų biudžeto strategiją, siekiant užtikrinti tinkamas fiskalines priemones vidutinės trukmės laikotarpio tikslui išlaikyti. |
| --- | --- |

1.

2013 m. įgyvendinti biudžeto strategiją, kaip numatyta, siekiant užtikrinti perviršinio deficito panaikinimą ne vėliau kaip 2013 m. Po to įgyvendinti 2014 m. ir vėlesnių metų biudžeto strategiją, siekiant užtikrinti tinkamas fiskalines priemones vidutinės trukmės laikotarpio tikslui išlaikyti.

| 2. | Imtis tolesnių veiksmų, kad būtų išplėstos darbo rinkos nuošalyje likusių asmenų, įskaitant migrantų kilmės asmenis, ilgalaikius bedarbius ir žemos kvalifikacijos darbuotojus, įsidarbinimo galimybės. Gerinti profesinio mokymo kokybę, kad sumažėtų mokslo nebaigusių asmenų skaičius, ir didinti praktikos vietų skaičių. Įgyvendinti pradinio ir žemesniojo vidurinio mokslo sistemos reformą, siekiant pakelti išsilavinimo lygį ir padidinti švietimo sistemos išlaidų efektyvumą. |
| --- | --- |

2.

Imtis tolesnių veiksmų, kad būtų išplėstos darbo rinkos nuošalyje likusių asmenų, įskaitant migrantų kilmės asmenis, ilgalaikius bedarbius ir žemos kvalifikacijos darbuotojus, įsidarbinimo galimybės. Gerinti profesinio mokymo kokybę, kad sumažėtų mokslo nebaigusių asmenų skaičius, ir didinti praktikos vietų skaičių. Įgyvendinti pradinio ir žemesniojo vidurinio mokslo sistemos reformą, siekiant pakelti išsilavinimo lygį ir padidinti švietimo sistemos išlaidų efektyvumą.

| 3. | Toliau stengtis pašalinti konkurencijos kliūtis paslaugų sektoriuje, įskaitant mažmeninės prekybos ir statybos sektorius, ir didinti viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.

Toliau stengtis pašalinti konkurencijos kliūtis paslaugų sektoriuje, įskaitant mažmeninės prekybos ir statybos sektorius, ir didinti viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumą.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 21.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/21

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Estijos stabilumo programos

2013/C 217/06

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Estijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Estijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Estijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Estijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Estija nėra nurodyta, kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Estija nėra nurodyta, kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 30 d. Estija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 30 d. Estija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013–2014 m. yra tikėtinas – numatoma, kad realus BVP vidutiniškai didės apie 3,3 %. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2013–2014 m. BVP augs 3,5 %. 2012 m. Estija pasiekė 0,3 % BVP nominalų biudžeto deficitą. Stabilumo programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis perteklius. Tai platesnio užmojo tikslas, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. 2012 m. Estijos struktūrinis balansas buvo perteklinis, Estija savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslą pasiekė vienais metais anksčiau, nei numatyta jos stabilumo programoje 2012–2015 m. 2012–2017 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti tvarią fiskalinę politiką, kuri padėtų siekti subalansuoto augimo nenukrypstant nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir užtikrinant pakankamas fiskalines atsargas bei mažesnę darbo apmokestinimo naštą. Stabilumo programoje numatyta, kad 2013 m. planuojamas nominalus biudžeto deficitas (0,5 % BVP) prognozės laikotarpiu mažės, 2014 m. taps neutralus, o vėliau – virs pertekliumi. Iš bendro perskaičiuoto struktūrinio balanso vertinimo, įskaitant Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus analizę, matyti, kad Estija 2013 m. nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo smarkiai nenukrypsta, o 2014 m. vėl pasieks struktūrinį perteklių. Skolos santykis gerokai mažesnis nei 60 % BVP, ir, remiantis stabilumo programa, greičiausiai nuo 2013 m. mažės iki maždaug 9 % 2015–2016 m. Pagal Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytoje 2012 m. kovo 2 d. Briuselyje, reikalavimus Estija 2013 m. planuoja nustatyti struktūrinio biudžeto balanso taisyklę. Įsigaliojusią struktūrinio biudžeto balanso taisyklę reikėtų papildyti sustiprinant įpareigojamąjį daugiamečių išlaidų tikslų pobūdį; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013–2014 m. yra tikėtinas – numatoma, kad realus BVP vidutiniškai didės apie 3,3 %. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2013–2014 m. BVP augs 3,5 %. 2012 m. Estija pasiekė 0,3 % BVP nominalų biudžeto deficitą. Stabilumo programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis perteklius. Tai platesnio užmojo tikslas, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. 2012 m. Estijos struktūrinis balansas buvo perteklinis, Estija savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslą pasiekė vienais metais anksčiau, nei numatyta jos stabilumo programoje 2012–2015 m. 2012–2017 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti tvarią fiskalinę politiką, kuri padėtų siekti subalansuoto augimo nenukrypstant nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir užtikrinant pakankamas fiskalines atsargas bei mažesnę darbo apmokestinimo naštą. Stabilumo programoje numatyta, kad 2013 m. planuojamas nominalus biudžeto deficitas (0,5 % BVP) prognozės laikotarpiu mažės, 2014 m. taps neutralus, o vėliau – virs pertekliumi. Iš bendro perskaičiuoto struktūrinio balanso vertinimo, įskaitant Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus analizę, matyti, kad Estija 2013 m. nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo smarkiai nenukrypsta, o 2014 m. vėl pasieks struktūrinį perteklių. Skolos santykis gerokai mažesnis nei 60 % BVP, ir, remiantis stabilumo programa, greičiausiai nuo 2013 m. mažės iki maždaug 9 % 2015–2016 m. Pagal Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytoje 2012 m. kovo 2 d. Briuselyje, reikalavimus Estija 2013 m. planuoja nustatyti struktūrinio biudžeto balanso taisyklę. Įsigaliojusią struktūrinio biudžeto balanso taisyklę reikėtų papildyti sustiprinant įpareigojamąjį daugiamečių išlaidų tikslų pobūdį;

| (10) | kalbant apie darbo rinką, nors užimtumas toliau auga, augimą stabdo likusios kliūtys, įskaitant nemažėjantį jaunimo ir ilgalaikį nedarbą, gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį, bei didėjantį darbo jėgos trūkumą, įskaitant darbo jėgos nuostolius dėl ilgalaikių sveikatos problemų. Reikėtų kurti lankstesnę ir tikslingesnę socialinių išmokų sistemą, pagal kurią paramos paslaugos ir paskatos galėtų būti teikiamos bedarbiams ir neaktyviems asmenims, kurie galėtų vėl įsidarbinti, o siekiant padėti asmenims, kuriems labiausiai to reikia, būtų stiprinamos aktyvumo skatinimo priemonės. Šeimos politikos išlaidų ekonominis efektyvumas galėtų būti pagerintas, kad nedarytų poveikio biudžetui; vienas iš būdų – lėšų skyrimas ne tėvystės išmokoms, o veiksmingesnėms priemonėms, kaip antai vaikų priežiūros paslaugos, o tai galėtų daryti teigiamą poveikį moterų užimtumui. Siekiant akivaizdesnių regionų ekonominės plėtros rezultatų, plėtrą reikėtų labiau koordinuoti; |
| --- | --- |

(10)

kalbant apie darbo rinką, nors užimtumas toliau auga, augimą stabdo likusios kliūtys, įskaitant nemažėjantį jaunimo ir ilgalaikį nedarbą, gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį, bei didėjantį darbo jėgos trūkumą, įskaitant darbo jėgos nuostolius dėl ilgalaikių sveikatos problemų. Reikėtų kurti lankstesnę ir tikslingesnę socialinių išmokų sistemą, pagal kurią paramos paslaugos ir paskatos galėtų būti teikiamos bedarbiams ir neaktyviems asmenims, kurie galėtų vėl įsidarbinti, o siekiant padėti asmenims, kuriems labiausiai to reikia, būtų stiprinamos aktyvumo skatinimo priemonės. Šeimos politikos išlaidų ekonominis efektyvumas galėtų būti pagerintas, kad nedarytų poveikio biudžetui; vienas iš būdų – lėšų skyrimas ne tėvystės išmokoms, o veiksmingesnėms priemonėms, kaip antai vaikų priežiūros paslaugos, o tai galėtų daryti teigiamą poveikį moterų užimtumui. Siekiant akivaizdesnių regionų ekonominės plėtros rezultatų, plėtrą reikėtų labiau koordinuoti;

| (11) | švietimo ir mokymo srityje Estija 2012 m. Tarybos rekomendacijas įgyvendino iš dalies; aukštojo mokslo reforma patvirtinta 2012 m., o naują visapusišką profesinio rengimo ir mokymo reformą numatyta priimti 2013 m. Ypatingą dėmesį reikės skirti pakankamam socialinių partnerių dalyvavimui, kad profesinio rengimo studentams būtų užtikrinta pakankamai gamybinės praktikos vietų. Dar neįvykdytas svarbus vidurinio ugdymo paslaugų racionalizavimo įsipareigojimas. Palyginti didelio jaunimo nedarbo problemą reikėtų spręsti, atsižvelgiant į didelę asmenų, neturinčių vidurinio ar aukštesnio lygmens profesinio išsilavinimo, dalį. Nepakankamai sprendžiama žemos kvalifikacijos darbuotojų galimybės dalyvauti mokymosi visą gyvenimą veikloje problema, o jauniems bedarbiams skirtos priemonės ne visada tiksliai atitinka darbo rinkos poreikius. Dabartinis viešojo mokslinių tyrimų sektoriaus ir ekonomikos atotrūkis išlieka iššūkiu produktyvumo augimui ir konkurencingumui. Be to, dėl ekonomikos mažumo tebėra sudėtinga internacionalizuoti ir suskirstyti pagal prioritetus mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą; |
| --- | --- |

(11)

švietimo ir mokymo srityje Estija 2012 m. Tarybos rekomendacijas įgyvendino iš dalies; aukštojo mokslo reforma patvirtinta 2012 m., o naują visapusišką profesinio rengimo ir mokymo reformą numatyta priimti 2013 m. Ypatingą dėmesį reikės skirti pakankamam socialinių partnerių dalyvavimui, kad profesinio rengimo studentams būtų užtikrinta pakankamai gamybinės praktikos vietų. Dar neįvykdytas svarbus vidurinio ugdymo paslaugų racionalizavimo įsipareigojimas. Palyginti didelio jaunimo nedarbo problemą reikėtų spręsti, atsižvelgiant į didelę asmenų, neturinčių vidurinio ar aukštesnio lygmens profesinio išsilavinimo, dalį. Nepakankamai sprendžiama žemos kvalifikacijos darbuotojų galimybės dalyvauti mokymosi visą gyvenimą veikloje problema, o jauniems bedarbiams skirtos priemonės ne visada tiksliai atitinka darbo rinkos poreikius. Dabartinis viešojo mokslinių tyrimų sektoriaus ir ekonomikos atotrūkis išlieka iššūkiu produktyvumo augimui ir konkurencingumui. Be to, dėl ekonomikos mažumo tebėra sudėtinga internacionalizuoti ir suskirstyti pagal prioritetus mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą;

| (12) | energijos vartojimo intensyvumas Estijoje ir toliau labai didelis. Nors vyriausybė ėmėsi tam tikrų veiksmų, šias pastangas reikia tęsti ir didinti, skiriant didesnį dėmesį gyvenamųjų pastatų renovacijai. Estijos naujų automobilių parko energijos vartojimo intensyvumas yra pats didžiausias Sąjungoje ir, nepaisant augančio degalų akcizo, vartotojų įpročiai nesikeičia. Jei nebus imtasi papildomų priemonių, ypač transporto ir būsto srityje, Estija greičiausiai neįvykdys savo šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslo. Atsižvelgiant į tai, kad tarptautinių jungčių nepakanka, Estijos energijos rinka ir toliau yra palyginti izoliuota; |
| --- | --- |

(12)

energijos vartojimo intensyvumas Estijoje ir toliau labai didelis. Nors vyriausybė ėmėsi tam tikrų veiksmų, šias pastangas reikia tęsti ir didinti, skiriant didesnį dėmesį gyvenamųjų pastatų renovacijai. Estijos naujų automobilių parko energijos vartojimo intensyvumas yra pats didžiausias Sąjungoje ir, nepaisant augančio degalų akcizo, vartotojų įpročiai nesikeičia. Jei nebus imtasi papildomų priemonių, ypač transporto ir būsto srityje, Estija greičiausiai neįvykdys savo šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslo. Atsižvelgiant į tai, kad tarptautinių jungčių nepakanka, Estijos energijos rinka ir toliau yra palyginti izoliuota;

| (13) | paslaugos, kurias vietos valdžios institucijos yra teisiškai įpareigotos teikti, daugumoje sektorių yra teikiamos neveiksmingai, ypač tai pasakytina apie ilgalaikę priežiūrą, šeimų rėmimo paslaugas, švietimą ir transportą; tas pats taikoma vietinėms rėmimo paslaugoms, būtinoms užtikrinti efektyvų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Tokią padėtį lemia prasti vietos valdžios institucijų administraciniai gebėjimai, taip pat vietos valdžios institucijų pajamų ir pavestų pareigų neatitiktis. Dar neparengta jokio perspektyvaus plano vietos valdžiai tobulinti; |
| --- | --- |

(13)

paslaugos, kurias vietos valdžios institucijos yra teisiškai įpareigotos teikti, daugumoje sektorių yra teikiamos neveiksmingai, ypač tai pasakytina apie ilgalaikę priežiūrą, šeimų rėmimo paslaugas, švietimą ir transportą; tas pats taikoma vietinėms rėmimo paslaugoms, būtinoms užtikrinti efektyvų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Tokią padėtį lemia prasti vietos valdžios institucijų administraciniai gebėjimai, taip pat vietos valdžios institucijų pajamų ir pavestų pareigų neatitiktis. Dar neparengta jokio perspektyvaus plano vietos valdžiai tobulinti;

| (14) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šios analizės rezultatais, Komisija paskelbė konkrečias rekomendacijas toms valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Estija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, kaip ir kitos šalys, turėtų užtikrinti visišką šių rekomendacijų įgyvendinimą laiku, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šios analizės rezultatais, Komisija paskelbė konkrečias rekomendacijas toms valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6). Estija, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, kaip ir kitos šalys, turėtų užtikrinti visišką šių rekomendacijų įgyvendinimą laiku,

REKOMENDUOJA Estijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Vykdyti augimą skatinančią fiskalinę politiką ir, kaip numatyta, išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo įgyvendinimas per stabilumo programos laikotarpį. Numatomą taikyti struktūrinio biudžeto balanso taisyklę papildyti labiau įpareigojančiomis daugiamečių išlaidų taisyklėmis pagal vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą ir toliau gerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.

Vykdyti augimą skatinančią fiskalinę politiką ir, kaip numatyta, išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo įgyvendinimas per stabilumo programos laikotarpį. Numatomą taikyti struktūrinio biudžeto balanso taisyklę papildyti labiau įpareigojančiomis daugiamečių išlaidų taisyklėmis pagal vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą ir toliau gerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą.

| 2. | Didinti paskatas dirbti, labiau suderinant įvairias socialinių išmokų sistemas, o išmokas skirstant lanksčiau ir tikslingiau. Tobulinti socialinių paslaugų, įskaitant vaikų priežiūrą, teikimą, kartu didinant šeimos politikos veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą. Stiprinti aktyvumo skatinimo priemones, kad ilgalaikiams bedarbiams, taip pat negalios ir nedarbingumo išmokų (kuriomis kompensuojamas darbo užmokestis) gavėjams būtų lengviau grįžti į darbo rinką. Nustatyti koordinuotas priemones, pagal kurias regionuose, kuriems būdingas didesnis nedarbas, būtų skatinama ekonominė plėtra. |
| --- | --- |

2.

Didinti paskatas dirbti, labiau suderinant įvairias socialinių išmokų sistemas, o išmokas skirstant lanksčiau ir tikslingiau. Tobulinti socialinių paslaugų, įskaitant vaikų priežiūrą, teikimą, kartu didinant šeimos politikos veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą. Stiprinti aktyvumo skatinimo priemones, kad ilgalaikiams bedarbiams, taip pat negalios ir nedarbingumo išmokų (kuriomis kompensuojamas darbo užmokestis) gavėjams būtų lengviau grįžti į darbo rinką. Nustatyti koordinuotas priemones, pagal kurias regionuose, kuriems būdingas didesnis nedarbas, būtų skatinama ekonominė plėtra.

| 3. | Tęsti veiksmus, kuriais didinama švietimo ir mokymo sistemų atitiktis darbo rinkos poreikiams, įskaitant aktyvesnį socialinių partnerių dalyvavimą ir tikslinių priemonių jaunimo nedarbui mažinti įgyvendinimą. Smarkiai padidinti žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą veikloje. Dėti daugiau pastangų siekiant suskirstyti pagal prioritetus ir internacionalizuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir didinti įmonių, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.

Tęsti veiksmus, kuriais didinama švietimo ir mokymo sistemų atitiktis darbo rinkos poreikiams, įskaitant aktyvesnį socialinių partnerių dalyvavimą ir tikslinių priemonių jaunimo nedarbui mažinti įgyvendinimą. Smarkiai padidinti žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą veikloje. Dėti daugiau pastangų siekiant suskirstyti pagal prioritetus ir internacionalizuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir didinti įmonių, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimą.

| 4. | Gerinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatų ir transporto, ir stiprinti aplinkos srities paskatas, susijusias su transporto priemonėmis ir atliekomis. Paspartinti tarptautinių energijos jungčių plėtojimą siekiant diversifikuoti energijos šaltinius ir skatinti konkurenciją energijos rinkoje. |
| --- | --- |

4.

Gerinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatų ir transporto, ir stiprinti aplinkos srities paskatas, susijusias su transporto priemonėmis ir atliekomis. Paspartinti tarptautinių energijos jungčių plėtojimą siekiant diversifikuoti energijos šaltinius ir skatinti konkurenciją energijos rinkoje.

| 5. | Tinkamiau derinti vietos valdžios institucijų pajamas ir pavestas pareigas. Didinti vietos valdžios institucijų efektyvumą ir užtikrinti, kad vietos valdžios institucijos teiktų kokybiškas paslaugas. |
| --- | --- |

5.

Tinkamiau derinti vietos valdžios institucijų pajamas ir pavestas pareigas. Didinti vietos valdžios institucijų efektyvumą ir užtikrinti, kad vietos valdžios institucijos teiktų kokybiškas paslaugas.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 25.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/24

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Suomijos stabilumo programos

2013/C 217/07

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Suomijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Suomijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Suomijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Suomijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Suomijai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikia toliau skirti dėmesį dideliam einamosios sąskaitos balanso pablogėjimui ir prastiems eksporto rezultatams (tai yra pramonės restruktūrizavimo pasekmė), taip pat su sąnaudomis susijusio ir nesusijusio konkurencingumo veiksniams; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Suomijai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikia toliau skirti dėmesį dideliam einamosios sąskaitos balanso pablogėjimui ir prastiems eksporto rezultatams (tai yra pramonės restruktūrizavimo pasekmė), taip pat su sąnaudomis susijusio ir nesusijusio konkurencingumo veiksniams;

| (9) | 2013 m. balandžio 18 d. Suomija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 18 d. Suomija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi 2013 m. stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad viešieji finansai Suomijoje iš esmės buvo patikimi ir buvo imtasi veiksmų padidinti pajamas ir kontroliuoti išlaidas, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2013 m. augimo projekcija yra panaši į Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, o 2014 m. projekcija yra 0,6 procentinio punkto didesnė už Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę. Stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – subalansuoti centrinės valdžios sektoriaus finansus ir ne vėliau kaip 2015 m. sugrįžti prie centrinės valdžios ir BVP santykio mažėjimo tendencijų. Į stabilumo programą įtrauktas nuo 0,5 % iki – 0,5 % pakeistas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Stabilumo programoje numatoma, kad vidutinės trukmės laikotarpio tikslas bus pasiektas ne vėliau kaip 2014 m. ir jis bus išlaikytas iki 2017 m. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu balansu pagal stabilumo programos informaciją, 2012 m. Suomija nepasiekė anksčiau taikyto vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir naujo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo nepasieks 2013 m.
  Stabilumo programoje projektuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas pagerės nuo – 1 % BVP 2012 m. iki – 0,9 % BVP 2013 m. 2014–2017 m. jis išliks tarp – 0,6 % ir – 0,7 % BVP. 2012 m. Suomijos grynosios išlaidos padidėjo 0,4 % – žemiau už taikomą Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus pamatinę normą. Dėl neigiamo realiojo BVP augimo 2012 m. mažas struktūrinis koregavimas laikomas pakankamu. 2013 m. Suomijos (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas gerėja ir prognozuojama, kad jos grynosios išlaidos nuo išlaidų kriterijaus nukryps tik 0,1 % BVP. Atsižvelgiant į Suomijos didelį neigiamą gamybos apimties atotrūkį tai laikoma tinkama. Prognozuojama, kad 2014 m. Suomijos (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas toliau gerės ir pasieks – 0,6 % BVP, taigi taps pakankamai artimas vidutinės trukmės laikotarpio tikslui. Be to, pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę Suomija jį visiškai pasieks 2014 m. Apskritai taip būtų užtikrintas Stabilumo ir augimo pakto prevencinės funkcijos atitikimas. Valdžios sektoriaus konsoliduotoji skola buvo 53 % BVP 2012 m. ir, pagal stabilumo programą, programos laikotarpiu išliks mažesnė nei 60 % BVP. Stabilumo programoje numatoma, kad skolos lygis 2016 ir 2017 m. sumažės. Užtikrinti ilgalaikį tvarumą iš toliau yra svarbiausias fiskalinės politikos uždavinys. Su visuomenės senėjimu, darančiu poveikį pensijoms, sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, susijusio tvarumo atotrūkio problema buvo pripažinta ir turi būti nuolat stebima; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi 2013 m. stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad viešieji finansai Suomijoje iš esmės buvo patikimi ir buvo imtasi veiksmų padidinti pajamas ir kontroliuoti išlaidas, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2013 m. augimo projekcija yra panaši į Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, o 2014 m. projekcija yra 0,6 procentinio punkto didesnė už Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę. Stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – subalansuoti centrinės valdžios sektoriaus finansus ir ne vėliau kaip 2015 m. sugrįžti prie centrinės valdžios ir BVP santykio mažėjimo tendencijų. Į stabilumo programą įtrauktas nuo 0,5 % iki – 0,5 % pakeistas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Stabilumo programoje numatoma, kad vidutinės trukmės laikotarpio tikslas bus pasiektas ne vėliau kaip 2014 m. ir jis bus išlaikytas iki 2017 m. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu balansu pagal stabilumo programos informaciją, 2012 m. Suomija nepasiekė anksčiau taikyto vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir naujo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo nepasieks 2013 m.

Stabilumo programoje projektuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas pagerės nuo – 1 % BVP 2012 m. iki – 0,9 % BVP 2013 m. 2014–2017 m. jis išliks tarp – 0,6 % ir – 0,7 % BVP. 2012 m. Suomijos grynosios išlaidos padidėjo 0,4 % – žemiau už taikomą Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus pamatinę normą. Dėl neigiamo realiojo BVP augimo 2012 m. mažas struktūrinis koregavimas laikomas pakankamu. 2013 m. Suomijos (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas gerėja ir prognozuojama, kad jos grynosios išlaidos nuo išlaidų kriterijaus nukryps tik 0,1 % BVP. Atsižvelgiant į Suomijos didelį neigiamą gamybos apimties atotrūkį tai laikoma tinkama. Prognozuojama, kad 2014 m. Suomijos (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas toliau gerės ir pasieks – 0,6 % BVP, taigi taps pakankamai artimas vidutinės trukmės laikotarpio tikslui. Be to, pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę Suomija jį visiškai pasieks 2014 m. Apskritai taip būtų užtikrintas Stabilumo ir augimo pakto prevencinės funkcijos atitikimas. Valdžios sektoriaus konsoliduotoji skola buvo 53 % BVP 2012 m. ir, pagal stabilumo programą, programos laikotarpiu išliks mažesnė nei 60 % BVP. Stabilumo programoje numatoma, kad skolos lygis 2016 ir 2017 m. sumažės. Užtikrinti ilgalaikį tvarumą iš toliau yra svarbiausias fiskalinės politikos uždavinys. Su visuomenės senėjimu, darančiu poveikį pensijoms, sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, susijusio tvarumo atotrūkio problema buvo pripažinta ir turi būti nuolat stebima;

| (11) | viešųjų paslaugų našumo augimas neatitiko platesnės ekonomikos našumo augimo, o su visuomenės senėjimu susijusi našta didėja. Buvo parengti savivaldybių reformos principai ir nors centrinė vyriausybė teiks finansinių paskatų, jų susijungimas ir toliau vyks savanoriškumo pagrindu. Manoma, kad dėl vykdomos socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos dabartinis sveikatos priežiūros apygardų skaičius smarkiai nesumažės; |
| --- | --- |

(11)

viešųjų paslaugų našumo augimas neatitiko platesnės ekonomikos našumo augimo, o su visuomenės senėjimu susijusi našta didėja. Buvo parengti savivaldybių reformos principai ir nors centrinė vyriausybė teiks finansinių paskatų, jų susijungimas ir toliau vyks savanoriškumo pagrindu. Manoma, kad dėl vykdomos socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos dabartinis sveikatos priežiūros apygardų skaičius smarkiai nesumažės;

| (12) | įgyvendintos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti jaunimo ir ilgalaikį nedarbą, kaip antai jaunimo garantijų iniciatyva, laikina gebėjimų lavinimo programa jaunimui ir bandomoji programa ilgalaikiams bedarbiams. Šios programos pagal jaunimo garantijų iniciatyvą 2013 m. papildytos papildoma finansine parama gamybinei praktikai ir, atsižvelgiant į numatomą nedarbo padidėjimą, palankiai vertintinos. Dabar šias priemones reikia įgyvendinti turint aiškų tikslą – pagerinti tikslinių grupių gebėjimų lygį ir padėtį darbo rinkoje. Svarbu didinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas ir patenkinta darbo jėgos paklausa ateityje. Darbingo amžiaus gyventojų Suomijoje mažėja. Sutarta dėl kelių priemonių, kuriomis siekiama spręsti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės keliamas problemas, kaip antai padidinant amžių, kurio sulaukus galima gauti dalinę pensiją, pašalinant sumažintos pensijos galimybę ir padidinant amžių, nuo kurio galima išeiti į pensiją po nedarbo laikotarpio. Vis dėlto tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimo procesas vyko greičiau nei manyta vykdant 2005 m. pensijų reformą ir dabartinio teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus riba ilgainiui gali tapti per žema ir pensijos nepakankamos. Savo stabilumo programoje Vyriausybė įsipareigojo ne vėliau kaip 2025 m. faktinį pensinį amžių padidinti iki 62,4 metų, kuris tebėra mažas, atsižvelgiant į tikėtiną gyvenimo trukmę ir problemas, susijusias su demografine padėtimi. Trumpojo laikotarpio prioritetas tebėra įgyvendinti šiuos sutartus veiksmus; |
| --- | --- |

(12)

įgyvendintos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti jaunimo ir ilgalaikį nedarbą, kaip antai jaunimo garantijų iniciatyva, laikina gebėjimų lavinimo programa jaunimui ir bandomoji programa ilgalaikiams bedarbiams. Šios programos pagal jaunimo garantijų iniciatyvą 2013 m. papildytos papildoma finansine parama gamybinei praktikai ir, atsižvelgiant į numatomą nedarbo padidėjimą, palankiai vertintinos. Dabar šias priemones reikia įgyvendinti turint aiškų tikslą – pagerinti tikslinių grupių gebėjimų lygį ir padėtį darbo rinkoje. Svarbu didinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas ir patenkinta darbo jėgos paklausa ateityje. Darbingo amžiaus gyventojų Suomijoje mažėja. Sutarta dėl kelių priemonių, kuriomis siekiama spręsti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės keliamas problemas, kaip antai padidinant amžių, kurio sulaukus galima gauti dalinę pensiją, pašalinant sumažintos pensijos galimybę ir padidinant amžių, nuo kurio galima išeiti į pensiją po nedarbo laikotarpio. Vis dėlto tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimo procesas vyko greičiau nei manyta vykdant 2005 m. pensijų reformą ir dabartinio teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus riba ilgainiui gali tapti per žema ir pensijos nepakankamos. Savo stabilumo programoje Vyriausybė įsipareigojo ne vėliau kaip 2025 m. faktinį pensinį amžių padidinti iki 62,4 metų, kuris tebėra mažas, atsižvelgiant į tikėtiną gyvenimo trukmę ir problemas, susijusias su demografine padėtimi. Trumpojo laikotarpio prioritetas tebėra įgyvendinti šiuos sutartus veiksmus;

| (13) | Suomijos paslaugų sektorių vis dar riboja reguliavimo kliūtys ir rinkos koncentracija svarbiuose sektoriuose, kaip antai mažmeninės prekybos, yra didelė. Esamas problemas turėtų padėti išspręsti numatomi konkurencijos įstatymo pakeitimai, susiję su prekybos maisto produktais veiklos vykdytojų dominuojančia padėtimi ir sveikai konkurencijai skirtos programos tikslais, numatant didesnę sektoriaus priežiūrą, bei galiojančiuose teisės aktuose nustatytų nereikalingų konkurencijos apribojimų, kaip antai dėl erdvės planavimo ir statybos, panaikinimas. Sujungus konkurencijos instituciją su vartotojų agentūra bei padidinus jos biudžetą ir suteikus daugiau galių užtikrinti viešųjų ir privačių subjektų konkurencijos neutralumą, taip pat turėtų apskritai padidėti konkurencijos politikos veiksmingumas ir nauda. Pagal konkurencijos teisę skiriamos baudos Suomijoje tradiciškai buvo nedidelės ir 2013 m. numatytas tyrimas turėtų būti pagrindas tolesnėms reformoms siekiant padidinti jų atgrasomąjį poveikį; |
| --- | --- |

(13)

Suomijos paslaugų sektorių vis dar riboja reguliavimo kliūtys ir rinkos koncentracija svarbiuose sektoriuose, kaip antai mažmeninės prekybos, yra didelė. Esamas problemas turėtų padėti išspręsti numatomi konkurencijos įstatymo pakeitimai, susiję su prekybos maisto produktais veiklos vykdytojų dominuojančia padėtimi ir sveikai konkurencijai skirtos programos tikslais, numatant didesnę sektoriaus priežiūrą, bei galiojančiuose teisės aktuose nustatytų nereikalingų konkurencijos apribojimų, kaip antai dėl erdvės planavimo ir statybos, panaikinimas. Sujungus konkurencijos instituciją su vartotojų agentūra bei padidinus jos biudžetą ir suteikus daugiau galių užtikrinti viešųjų ir privačių subjektų konkurencijos neutralumą, taip pat turėtų apskritai padidėti konkurencijos politikos veiksmingumas ir nauda. Pagal konkurencijos teisę skiriamos baudos Suomijoje tradiciškai buvo nedidelės ir 2013 m. numatytas tyrimas turėtų būti pagrindas tolesnėms reformoms siekiant padidinti jų atgrasomąjį poveikį;

| (14) | našumo augimas Suomijoje atsilieka nuo darbo užmokesčio didėjimo, o tarptautinis konkurencingumas sumažėjo – tą rodo mažėjanti Suomijos eksportuojamų produktų rinkos dalis. Nors investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas lygis tebėra aukštas, itin svarbus klausimas tebėra tai, kaip veiksmingai šie tyrimai paverčiami inovacijomis ir naujomis sparčiai augančiomis įmonėmis, kurios gali patekti į sparčiai augančias eksporto rinkas ir sustiprinti tarptautinį konkurencingumą. Trumpuoju laikotarpiu Suomija turėtų įgyvendinti neseniai priimtus politikos veiksmus ir priemones, kuriais siekiama pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą, kaip antai naują veiksmų planą, ir pasiūlyti tolesnes reformas, prireikus paremtas esamais vertinimais ir šiuo metu rengiama prognozių ataskaita. Suomijos gamintojų sąnaudas, be kita ko, didina gamybos veiksnių, tokių kaip energijos ir darbo jėgos, kainos. Dėl dabartinio trišalio susitarimo, kurio galiojimas baigiasi 2013 m., pastaraisiais metais darbo užmokestis didėjo nedaug. Todėl susirūpinimą kelia tai, kad socialiniai partneriai dar nesudarė naujo susitarimo; |
| --- | --- |

(14)

našumo augimas Suomijoje atsilieka nuo darbo užmokesčio didėjimo, o tarptautinis konkurencingumas sumažėjo – tą rodo mažėjanti Suomijos eksportuojamų produktų rinkos dalis. Nors investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas lygis tebėra aukštas, itin svarbus klausimas tebėra tai, kaip veiksmingai šie tyrimai paverčiami inovacijomis ir naujomis sparčiai augančiomis įmonėmis, kurios gali patekti į sparčiai augančias eksporto rinkas ir sustiprinti tarptautinį konkurencingumą. Trumpuoju laikotarpiu Suomija turėtų įgyvendinti neseniai priimtus politikos veiksmus ir priemones, kuriais siekiama pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą, kaip antai naują veiksmų planą, ir pasiūlyti tolesnes reformas, prireikus paremtas esamais vertinimais ir šiuo metu rengiama prognozių ataskaita. Suomijos gamintojų sąnaudas, be kita ko, didina gamybos veiksnių, tokių kaip energijos ir darbo jėgos, kainos. Dėl dabartinio trišalio susitarimo, kurio galiojimas baigiasi 2013 m., pastaraisiais metais darbo užmokestis didėjo nedaug. Todėl susirūpinimą kelia tai, kad socialiniai partneriai dar nesudarė naujo susitarimo;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 3–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 3–5 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Suomija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Suomija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Suomijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | Vykdyti augimui palankią fiskalinę politiką ir, kaip numatyta, išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, programos laikotarpiu užtikrinant, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Toliau vykdyti metinius su visuomenės senėjimu susijusio tvarumo atotrūkio dydžio vertinimus ir atsižvelgiant į ilgalaikius tikslus bei poreikius patikslinti viešąsias pajamas ir išlaidas. Užtikrinti ilgalaikės priežiūros ekonominį veiksmingumą ir tvarumą ir daugiau dėmesio skirti prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui. |
| --- | --- |

1.

Vykdyti augimui palankią fiskalinę politiką ir, kaip numatyta, išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, programos laikotarpiu užtikrinant, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Toliau vykdyti metinius su visuomenės senėjimu susijusio tvarumo atotrūkio dydžio vertinimus ir atsižvelgiant į ilgalaikius tikslus bei poreikius patikslinti viešąsias pajamas ir išlaidas. Užtikrinti ilgalaikės priežiūros ekonominį veiksmingumą ir tvarumą ir daugiau dėmesio skirti prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui.

| 2. | Užtikrinti vykdomų su savivaldybių struktūra susijusių administracinių reformų įgyvendinimą, siekiant padidinti našumą ir sutaupyti lėšų, susijusių su viešųjų paslaugų, įskaitant socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, teikimu. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti vykdomų su savivaldybių struktūra susijusių administracinių reformų įgyvendinimą, siekiant padidinti našumą ir sutaupyti lėšų, susijusių su viešųjų paslaugų, įskaitant socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, teikimu.

| 3. | Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis, be kita ko, gerinant jų įsidarbinimo galimybes ir mažinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Įgyvendinti esamas priemones, skirtas jaunimo ir ilgalaikių bedarbių padėčiai darbo rinkoje gerinti, ypatingą dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui, ir atidžiai stebėti jų poveikį. |
| --- | --- |

3.

Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis, be kita ko, gerinant jų įsidarbinimo galimybes ir mažinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Įgyvendinti esamas priemones, skirtas jaunimo ir ilgalaikių bedarbių padėčiai darbo rinkoje gerinti, ypatingą dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui, ir atidžiai stebėti jų poveikį.

| 4. | Toliau vykdyti priemones, kuriomis siekiama didinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, visų pirma mažmeninės prekybos sektoriuje, įgyvendinant naują sveiką konkurenciją skatinančią programą. |
| --- | --- |

4.

Toliau vykdyti priemones, kuriomis siekiama didinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, visų pirma mažmeninės prekybos sektoriuje, įgyvendinant naują sveiką konkurenciją skatinančią programą.

| 5. | Pagerinti Suomijos gebėjimus pateikti naujoviškų produktų bei paslaugų ir kurti sparčiai augančias įmones sparčiai besikeičiančioje aplinkoje bei tęsti pramonės įvairinimą; ir toliau gerinti bendrą energijos efektyvumą ekonomikoje. Dabartinėje lėto augimo aplinkoje skatinti realiojo darbo užmokesčio derinimą prie našumo pokyčių, visapusiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį ir laikantis nacionalinės praktikos. |
| --- | --- |

5.

Pagerinti Suomijos gebėjimus pateikti naujoviškų produktų bei paslaugų ir kurti sparčiai augančias įmones sparčiai besikeičiančioje aplinkoje bei tęsti pramonės įvairinimą; ir toliau gerinti bendrą energijos efektyvumą ekonomikoje. Dabartinėje lėto augimo aplinkoje skatinti realiojo darbo užmokesčio derinimą prie našumo pokyčių, visapusiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį ir laikantis nacionalinės praktikos.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 28.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/27

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Prancūzijos stabilumo programos

2013/C 217/08

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) (toliau – 2012 m. rekomendacija) dėl Prancūzijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2016 m. Prancūzijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) (toliau – 2012 m. rekomendacija) dėl Prancūzijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2016 m. Prancūzijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Prancūzija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Prancūzija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Prancūzijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio reikia imtis ryžtingų politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia dėmesio prekybos balanso ir konkurencingumo padėties pablogėjimui, kurį lemia tiek su sąnaudomis susiję, tiek nesusiję veiksniai, taip pat atsižvelgiant į blogėjančią išorės poziciją ir didelę valstybės skolą, kad būtų sumažinta neigiamo poveikio Prancūzijos ekonomikos ir ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui rizika, visų pirma atsižvelgiant į Prancūzijos ekonomikos dydį; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Prancūzijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio reikia imtis ryžtingų politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia dėmesio prekybos balanso ir konkurencingumo padėties pablogėjimui, kurį lemia tiek su sąnaudomis susiję, tiek nesusiję veiksniai, taip pat atsižvelgiant į blogėjančią išorės poziciją ir didelę valstybės skolą, kad būtų sumažinta neigiamo poveikio Prancūzijos ekonomikos ir ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui rizika, visų pirma atsižvelgiant į Prancūzijos ekonomikos dydį;

| (9) | 2013 m. balandžio 30 d. Prancūzija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 30 d. Prancūzija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba laikosi nuomonės, kad nepaisant didelio masto konsolidavimo priemonių, kuriomis nominalus deficitas sumažintas nuo 7,5 % BVP 2009 m. iki 4,8 % BVP 2012 m., Prancūzijai nepavyks ištaisyti perviršinio deficito ne vėliau kaip 2013 m. pagal 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją. Tokią padėtį visų pirma lėmė prastesnė, nei planuota priimant 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, ekonominė aplinka, kurią tik iš dalies kompensavo neplanuotos pajamos, tuo tarpu priemonės buvo labiau nukeltos į laikotarpio pabaigą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013 m. yra tikėtinas, tačiau 2014 m. – per daug optimistinis. Visų pirma valdžios institucijos tikisi, kad po sąstingio 2012 m. (0 %) ir 2013 m. (+0,1 %) BVP 2014 m. augs 1,2 %, darant prielaidą, kad bus imtasi fiskalinių priemonių valdžios sektoriaus deficitui sumažinti iki 2,9 % BVP 2014 m. Palyginti Komisija 2014 m. prognozuoja 1,1 % BVP augimą, remdamasi prielaida, kad politika nesikeis, t. y. taikydama scenarijų, pagal kurį atsižvelgiama tik į priemones, kurios jau priimtos arba pakankamai sukonkretintos, todėl 2014 m. prognozuoja 4,2 % BVP deficitą. Stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, t. y. pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, kaip nurodyta 2012-2016 m. stabilumo programoje. Tai platesnio užmojo tikslas, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslo įgyvendinimas suplanuotas iki 2016 m., palyginti su 2012-2016 m. stabilumo programoje nurodytu 2015 m. terminu.
  Stabilumo programoje nustatytas planuojamas nominalus deficitas atitinka tikslą panaikinti perviršinį deficitą ne vėliau kaip 2014 m., t. y. vienais metais vėliau nei 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos nustatytas patikslintas terminas pagal perviršinio deficito procedūrą (toliau – PDP). Atsižvelgdama į stabilumo programoje numatytą per daug optimistinę 2014 m. augimo prognozę, Taryba mano, kad, jei nebus imtasi papildomų priemonių iš esmės sustiprinti tų metų fiskalinėms priemonėms, šios valdžios institucijų numatytos priemonės nesuderinamos su tikslu faktiškai panaikinti perviršinį deficitą ne vėliau kaip 2014 m. Konkretumo trūksta ir planuojamoms sutaupyti lėšoms, ir papildomoms pajamoms. Šiomis aplinkybėmis reikia patikslinti tiek 2014 m., tiek 2015 m. priemones, kuriomis perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją būtų patikimai ištaisytas ne vėliau kaip 2015 m. Komisijos perskaičiuotas struktūrinis balansas 2016 m., manoma, bus –0,4 % BVP (–0,3 % BVP 2017 m.), taigi iki programos laikotarpio pabaigos vidutinės trukmės laikotarpio tikslas pasiektas nebus. Planuojama, kad pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 2016 m. bus lygi 0,3 % BVP, t. y. nesieks 0,5 % BVP lyginamojo dydžio. Nuo krizės pradžios valdžios sektoriaus skola smarkiai išaugo. Skolos ir BVP santykis, kuris 2007 m. buvo 64,2 %, 2012 m. pasiekė 90,2 %, o 2014 m., remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, toliau augs iki 96,2 %. Valdžios institucijos planuoja, kad skolos santykis 2014 m. pakils iki 94,3 % BVP, o 2017 m. nukris iki 88,2 %. Nuo 2016 m. Prancūzijai bus taikomas pereinamasis laikotarpis dėl skolos kriterijaus laikymosi; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba laikosi nuomonės, kad nepaisant didelio masto konsolidavimo priemonių, kuriomis nominalus deficitas sumažintas nuo 7,5 % BVP 2009 m. iki 4,8 % BVP 2012 m., Prancūzijai nepavyks ištaisyti perviršinio deficito ne vėliau kaip 2013 m. pagal 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją. Tokią padėtį visų pirma lėmė prastesnė, nei planuota priimant 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, ekonominė aplinka, kurią tik iš dalies kompensavo neplanuotos pajamos, tuo tarpu priemonės buvo labiau nukeltos į laikotarpio pabaigą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013 m. yra tikėtinas, tačiau 2014 m. – per daug optimistinis. Visų pirma valdžios institucijos tikisi, kad po sąstingio 2012 m. (0 %) ir 2013 m. (+0,1 %) BVP 2014 m. augs 1,2 %, darant prielaidą, kad bus imtasi fiskalinių priemonių valdžios sektoriaus deficitui sumažinti iki 2,9 % BVP 2014 m. Palyginti Komisija 2014 m. prognozuoja 1,1 % BVP augimą, remdamasi prielaida, kad politika nesikeis, t. y. taikydama scenarijų, pagal kurį atsižvelgiama tik į priemones, kurios jau priimtos arba pakankamai sukonkretintos, todėl 2014 m. prognozuoja 4,2 % BVP deficitą. Stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, t. y. pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, kaip nurodyta 2012-2016 m. stabilumo programoje. Tai platesnio užmojo tikslas, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslo įgyvendinimas suplanuotas iki 2016 m., palyginti su 2012-2016 m. stabilumo programoje nurodytu 2015 m. terminu.

Stabilumo programoje nustatytas planuojamas nominalus deficitas atitinka tikslą panaikinti perviršinį deficitą ne vėliau kaip 2014 m., t. y. vienais metais vėliau nei 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos nustatytas patikslintas terminas pagal perviršinio deficito procedūrą (toliau – PDP). Atsižvelgdama į stabilumo programoje numatytą per daug optimistinę 2014 m. augimo prognozę, Taryba mano, kad, jei nebus imtasi papildomų priemonių iš esmės sustiprinti tų metų fiskalinėms priemonėms, šios valdžios institucijų numatytos priemonės nesuderinamos su tikslu faktiškai panaikinti perviršinį deficitą ne vėliau kaip 2014 m. Konkretumo trūksta ir planuojamoms sutaupyti lėšoms, ir papildomoms pajamoms. Šiomis aplinkybėmis reikia patikslinti tiek 2014 m., tiek 2015 m. priemones, kuriomis perviršinis deficitas pagal Tarybos rekomendaciją būtų patikimai ištaisytas ne vėliau kaip 2015 m. Komisijos perskaičiuotas struktūrinis balansas 2016 m., manoma, bus –0,4 % BVP (–0,3 % BVP 2017 m.), taigi iki programos laikotarpio pabaigos vidutinės trukmės laikotarpio tikslas pasiektas nebus. Planuojama, kad pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 2016 m. bus lygi 0,3 % BVP, t. y. nesieks 0,5 % BVP lyginamojo dydžio. Nuo krizės pradžios valdžios sektoriaus skola smarkiai išaugo. Skolos ir BVP santykis, kuris 2007 m. buvo 64,2 %, 2012 m. pasiekė 90,2 %, o 2014 m., remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, toliau augs iki 96,2 %. Valdžios institucijos planuoja, kad skolos santykis 2014 m. pakils iki 94,3 % BVP, o 2017 m. nukris iki 88,2 %. Nuo 2016 m. Prancūzijai bus taikomas pereinamasis laikotarpis dėl skolos kriterijaus laikymosi;

| (11) | atsižvelgiant į didelę ir toliau didėjančią skolą ir tai, kad perviršinio deficito ištaisymo terminas yra vėl nukeltas iki 2015 m., 2013 m. yra dar svarbiau griežtai vykdyti biudžetą, o vėlesniais metais – ryžtingai vykdyti didelio masto konsolidavimo priemones. Visų pirma, labai svarbu smarkiai sulėtinti Prancūzijos viešųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų potencialaus BVP augimo, nes struktūrinio deficito gerinimo veiksmai iki šiol buvo daugiausia susieti su pajamomis. Šiuo atžvilgiu dabar vykdoma viešųjų išlaidų peržiūra (pranc. Modernisation de l’action publique), be centrinės valdžios, apimanti vietos valdžią ir socialinio draudimo administracijas, turėtų parodyti, kaip būtų galima toliau gerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. Taip pat siekiant didesnės sąveikos, veiksmingumo ir lėšų taupymo, esama galimybių toliau paprastinti skirtingus administracijų lygmenis ir kompetencijas. Ši problema turėtų būti sprendžiama planuojamu priimti nauju decentralizavimo įstatymu. Atsižvelgiant į numatomą valstybinės sveikatos priežiūros išlaidų augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, būsimas viešąsias išlaidas sveikatos priežiūrai, visų pirma išlaidas vaistams, būtina atidžiau nagrinėti ir didinti ekonominį jų veiksmingumą. Nors 2010 m. reforma siekta ne vėliau kaip 2018 m. sistemą subalansuoti, iš neseniai paskelbtų Pensijų patariamosios tarybos („Conseil d'orientation des retraites“) projekcijų aiškėja nuolatinis pensijų sistemos deficitas iki 2018 m. Be to, dalinis 2010 m. reformos panaikinimas neatitinka 2012 m. rekomendacijos. Vadinasi, iki 2020 m. pensijų sistemai bus vis dar būdingas didelis deficitas, todėl šiai padėčiai taisyti, nedarant poveikio sistemos tinkamumui, skubiai būtinos naujos politikos priemonės.
  Tokios priemonės galėtų apimti tolesnį minimalaus pensinio ir pensinio amžiaus ilginimą, taip pat ir stažo, kurio reikia norint gauti visą pensiją, ilginimą, indeksavimo taisyklių pritaikymą ir daugybės tam tikrų kategorijų darbuotojams taikomų lengvatų, palyginti su bendrąja pensijų sistema, peržiūrą. Prancūzijos Vyriausybė nusprendė visapusiškai bendradarbiauti su socialiniais partneriais, siekdama parengti reformą ir sustiprinti savo atsakomybę. Dėl neigiamo poveikio darbo sąnaudoms reikėtų vengti socialinio draudimo įmokų didinimo. Atsižvelgiant į problemišką Prancūzijos viešųjų finansų padėtį, siekiant remti ir didinti ilgalaikio Prancūzijos ekonomikos augimo potencialą labai svarbu fiskalines priemones sustiprinti papildomomis struktūrinių reformų priemonėmis; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į didelę ir toliau didėjančią skolą ir tai, kad perviršinio deficito ištaisymo terminas yra vėl nukeltas iki 2015 m., 2013 m. yra dar svarbiau griežtai vykdyti biudžetą, o vėlesniais metais – ryžtingai vykdyti didelio masto konsolidavimo priemones. Visų pirma, labai svarbu smarkiai sulėtinti Prancūzijos viešųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų potencialaus BVP augimo, nes struktūrinio deficito gerinimo veiksmai iki šiol buvo daugiausia susieti su pajamomis. Šiuo atžvilgiu dabar vykdoma viešųjų išlaidų peržiūra (pranc. Modernisation de l’action publique), be centrinės valdžios, apimanti vietos valdžią ir socialinio draudimo administracijas, turėtų parodyti, kaip būtų galima toliau gerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. Taip pat siekiant didesnės sąveikos, veiksmingumo ir lėšų taupymo, esama galimybių toliau paprastinti skirtingus administracijų lygmenis ir kompetencijas. Ši problema turėtų būti sprendžiama planuojamu priimti nauju decentralizavimo įstatymu. Atsižvelgiant į numatomą valstybinės sveikatos priežiūros išlaidų augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, būsimas viešąsias išlaidas sveikatos priežiūrai, visų pirma išlaidas vaistams, būtina atidžiau nagrinėti ir didinti ekonominį jų veiksmingumą. Nors 2010 m. reforma siekta ne vėliau kaip 2018 m. sistemą subalansuoti, iš neseniai paskelbtų Pensijų patariamosios tarybos („Conseil d'orientation des retraites“) projekcijų aiškėja nuolatinis pensijų sistemos deficitas iki 2018 m. Be to, dalinis 2010 m. reformos panaikinimas neatitinka 2012 m. rekomendacijos. Vadinasi, iki 2020 m. pensijų sistemai bus vis dar būdingas didelis deficitas, todėl šiai padėčiai taisyti, nedarant poveikio sistemos tinkamumui, skubiai būtinos naujos politikos priemonės.

Tokios priemonės galėtų apimti tolesnį minimalaus pensinio ir pensinio amžiaus ilginimą, taip pat ir stažo, kurio reikia norint gauti visą pensiją, ilginimą, indeksavimo taisyklių pritaikymą ir daugybės tam tikrų kategorijų darbuotojams taikomų lengvatų, palyginti su bendrąja pensijų sistema, peržiūrą. Prancūzijos Vyriausybė nusprendė visapusiškai bendradarbiauti su socialiniais partneriais, siekdama parengti reformą ir sustiprinti savo atsakomybę. Dėl neigiamo poveikio darbo sąnaudoms reikėtų vengti socialinio draudimo įmokų didinimo. Atsižvelgiant į problemišką Prancūzijos viešųjų finansų padėtį, siekiant remti ir didinti ilgalaikio Prancūzijos ekonomikos augimo potencialą labai svarbu fiskalines priemones sustiprinti papildomomis struktūrinių reformų priemonėmis;

| (12) | kaip nurodyta 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje, sprendžiant iš pastarųjų metų Prancūzijos užimamos dalies eksporto rinkose smarkaus mažėjimo, šalies konkurencingumas ir toliau yra problemiškas. 2012 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pasiūlė keletą politikos priemonių pagal Konkurencingumo paktą. Esminis žingsnis mažinant darbo sąnaudas – pelno mokesčio kreditas (pranc. crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi, CICE), kurio planuojamas metinis poveikis siekia 20 mlrd. EUR. Tačiau būtų galima imtis ir kitų priemonių, nes naujasis mokesčio kreditas tik perpus sumažina spragą tarp darbo užmokesčio medianos Prancūzijos mokesčių pleišto ir EBPO vidurkio. Be to, net atsižvelgus į koregavimą pagal CICE, nuo 2010 m. priimtomis įmonėms skirtomis fiskalinėmis priemonėmis, įskaitant mokesčių išlaidų mažinimą, verslo apmokestinimas apskritai padidintas. Kaip pabrėžiama 2012 m. rekomendacijoje, nors 2012 m. liepos mėn. minimalus darbo užmokestis padidintas nedaug, tai gali neigiamai paveikti darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą. 2002–2012 m. minimalus valandinis darbo užmokestis padidėjo 38 % (arba 16 % realiąja verte). Didelį minimalų darbo užmokestį, kuris sudaro 60 % darbo užmokesčio medianos, darbdaviams kompensuoja jiems taikomos kelios socialinio draudimo įmokų lengvatos. Susijusios sąnaudos, tenkančios viešiesiems finansams, 1992–2002 m. sparčiai augo ir po to stabilizavosi ties 1 % BVP riba. Be to, alternatyviomis priemonėmis, kaip antai pajamų rėmimo planais (pranc. Prime pour l'emploi, Revenu de solidarité active), dirbančiųjų skurdo problema sprendžiama veiksmingiau negu užtikrinant minimalų darbo užmokestį; |
| --- | --- |

(12)

kaip nurodyta 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje, sprendžiant iš pastarųjų metų Prancūzijos užimamos dalies eksporto rinkose smarkaus mažėjimo, šalies konkurencingumas ir toliau yra problemiškas. 2012 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pasiūlė keletą politikos priemonių pagal Konkurencingumo paktą. Esminis žingsnis mažinant darbo sąnaudas – pelno mokesčio kreditas (pranc. crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi, CICE), kurio planuojamas metinis poveikis siekia 20 mlrd. EUR. Tačiau būtų galima imtis ir kitų priemonių, nes naujasis mokesčio kreditas tik perpus sumažina spragą tarp darbo užmokesčio medianos Prancūzijos mokesčių pleišto ir EBPO vidurkio. Be to, net atsižvelgus į koregavimą pagal CICE, nuo 2010 m. priimtomis įmonėms skirtomis fiskalinėmis priemonėmis, įskaitant mokesčių išlaidų mažinimą, verslo apmokestinimas apskritai padidintas. Kaip pabrėžiama 2012 m. rekomendacijoje, nors 2012 m. liepos mėn. minimalus darbo užmokestis padidintas nedaug, tai gali neigiamai paveikti darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą. 2002–2012 m. minimalus valandinis darbo užmokestis padidėjo 38 % (arba 16 % realiąja verte). Didelį minimalų darbo užmokestį, kuris sudaro 60 % darbo užmokesčio medianos, darbdaviams kompensuoja jiems taikomos kelios socialinio draudimo įmokų lengvatos. Susijusios sąnaudos, tenkančios viešiesiems finansams, 1992–2002 m. sparčiai augo ir po to stabilizavosi ties 1 % BVP riba. Be to, alternatyviomis priemonėmis, kaip antai pajamų rėmimo planais (pranc. Prime pour l'emploi, Revenu de solidarité active), dirbančiųjų skurdo problema sprendžiama veiksmingiau negu užtikrinant minimalų darbo užmokestį;

| (13) | kiek tai susiję su konkurencingumu pagal kitus veiksnius nei kainos, Vyriausybė neseniai atnaujino šalies eksporto strategiją, tačiau mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) internacionalizavimą skatintų eksportui skirtų tinklų ir partnerysčių plėtros rėmimas. Žvelgiant plačiau, galima būtų imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta MVĮ augimui palanki verslo aplinka. Nepaisant didelių pastangų, kurias demonstravo moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai imlių sektorių įmonės, ir joms skirtos nemažos vyriausybės paramos (būtent, mokslinių tyrimų mokesčių kreditas), aukštųjų technologijų ir vidutinių–aukštųjų technologijų sektoriai sudaro tik nedidelę, be to, mažėjančią Prancūzijos ekonomikos dalį. Taigi, toliau skatinti MVĮ ir tarpinio dydžio įmonių kūrimą ir augimą šiuose sektoriuose reikia sudarant geresnes inovacijas ir verslumą skatinančias sistemos sąlygas. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų komerciniam naudojimui, privačių kaimynystėje įsikūrusių įmonių bendradarbiavimui ir MVĮ internacionalizavimui skatinti taip pat būtų galima pritaikyti branduolių politiką, parengtą siekiant kurti sąsajas tarp valstybinių mokslinių tyrimų ir privačių įmonių. Be to, doktorantūros studijoms ir mokslinių tyrimų patirčiai reikėtų suteikti pakankamo patrauklumo, kad sąsajos tarp privačių įmonių ir mokslinių tyrimų įstaigų būtų toliau puoselėjamos; |
| --- | --- |

(13)

kiek tai susiję su konkurencingumu pagal kitus veiksnius nei kainos, Vyriausybė neseniai atnaujino šalies eksporto strategiją, tačiau mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) internacionalizavimą skatintų eksportui skirtų tinklų ir partnerysčių plėtros rėmimas. Žvelgiant plačiau, galima būtų imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta MVĮ augimui palanki verslo aplinka. Nepaisant didelių pastangų, kurias demonstravo moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai imlių sektorių įmonės, ir joms skirtos nemažos vyriausybės paramos (būtent, mokslinių tyrimų mokesčių kreditas), aukštųjų technologijų ir vidutinių–aukštųjų technologijų sektoriai sudaro tik nedidelę, be to, mažėjančią Prancūzijos ekonomikos dalį. Taigi, toliau skatinti MVĮ ir tarpinio dydžio įmonių kūrimą ir augimą šiuose sektoriuose reikia sudarant geresnes inovacijas ir verslumą skatinančias sistemos sąlygas. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų komerciniam naudojimui, privačių kaimynystėje įsikūrusių įmonių bendradarbiavimui ir MVĮ internacionalizavimui skatinti taip pat būtų galima pritaikyti branduolių politiką, parengtą siekiant kurti sąsajas tarp valstybinių mokslinių tyrimų ir privačių įmonių. Be to, doktorantūros studijoms ir mokslinių tyrimų patirčiai reikėtų suteikti pakankamo patrauklumo, kad sąsajos tarp privačių įmonių ir mokslinių tyrimų įstaigų būtų toliau puoselėjamos;

| (14) | paslaugų srityje 2012 m. padaryta labai nedidelė pažanga. Visų pirma nebuvo inicijuota jokios horizontalios reformos nepagrįstiems apribojimams, taikomiems reglamentuojamiems sektoriams ir profesijoms, šalinti. Daugelio profesinių paslaugų teikėjų teisinei formai ir akcijų portfelio struktūrai toliau taikomi apribojimai (pvz., apribojimai, taikomi veterinarų ir teisininkų kapitalo nuosavybei). Kai kuriuose sektoriuose (pvz., taksi, tam tikros sveikatos priežiūros profesijos, notarai ir kitos teisininkų profesijos) liko nepanaikintos kitos didelės kliūtys, trukdančios į juos patekti arba verstis praktika (pvz., komerciniai pranešimai, kvotos arba teritoriniai apribojimai). Mažmenos sektoriui vis dar taikoma keletas reguliavimo priemonių, pavyzdžiui, nepatogios ir daug laiko užimančios leidimų išdavimo procedūros steigiant mažmeninės prekybos vietas. Be to, dabartiniu draudimu pardavinėti prekes žemesne nei savikaina kaina rinka įvairiai iškraipoma, nors tikslą paremti gamintojus ir smulkiuosius prekybininkus būtų galima veiksmingai pasiekti mažiau padėtį iškraipančiomis priemonėmis. Šie perdėti apribojimai, taikomi reglamentuojamiems sektoriams ir profesijoms, kliudo konkurencijai ir paprastai lemia aukštesnes kainas. Kaip matyti iš nuodugnios apžvalgos, aukštesnės tarpininkų paslaugų kainos, kurios sudaro beveik ketvirtį gamybos sektoriaus gamybos sąnaudų, galiausiai atsiliepia Prancūzijos įmonių konkurencingumui už šalies ribų. 2012 m. menka pažanga padaryta tinklų pramonės šakose. Prancūzijos elektros energijos rinkos koncentracija išlieka viena iš didžiausių Sąjungoje. Reguliuojamos elektros energijos ir dujų kainos iškreipia konkurenciją ir toliau kliudo į rinką patekti naujiems dalyviams. Ne namų ūkiams taikomi reguliuojami tarifai turėtų būti panaikinti pagal tvarkaraštį, suderintą su Prancūzijos valdžios institucijomis. Konkurenciją elektros energijos rinkoje taip pat pagyvintų didesnio pajėgumo jungtys su kaimyninėmis šalimis ir skelbiami konkursai dėl hidroelektrinių koncesijų.
  Geležinkelių sektoriuje geležinkelio krovinių rinka mažėjo keletą metų (pvz., 2006–2011 m. apimtis t/km sumažėjo 17 %), o keleivių vežimas geležinkeliais, išskyrus tarptautines paslaugas, konkurencijos neįsileidžia. Artėjančia reforma reikėtų užtikrinti, kad bet kuris naujas jungtinis infrastruktūros valdytojas liktų nepriklausomas nuo rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus ir galėtų naujiems dalyviams užtikrinti sąžiningą patekimą į rinką be diskriminacijos; |
| --- | --- |

(14)

paslaugų srityje 2012 m. padaryta labai nedidelė pažanga. Visų pirma nebuvo inicijuota jokios horizontalios reformos nepagrįstiems apribojimams, taikomiems reglamentuojamiems sektoriams ir profesijoms, šalinti. Daugelio profesinių paslaugų teikėjų teisinei formai ir akcijų portfelio struktūrai toliau taikomi apribojimai (pvz., apribojimai, taikomi veterinarų ir teisininkų kapitalo nuosavybei). Kai kuriuose sektoriuose (pvz., taksi, tam tikros sveikatos priežiūros profesijos, notarai ir kitos teisininkų profesijos) liko nepanaikintos kitos didelės kliūtys, trukdančios į juos patekti arba verstis praktika (pvz., komerciniai pranešimai, kvotos arba teritoriniai apribojimai). Mažmenos sektoriui vis dar taikoma keletas reguliavimo priemonių, pavyzdžiui, nepatogios ir daug laiko užimančios leidimų išdavimo procedūros steigiant mažmeninės prekybos vietas. Be to, dabartiniu draudimu pardavinėti prekes žemesne nei savikaina kaina rinka įvairiai iškraipoma, nors tikslą paremti gamintojus ir smulkiuosius prekybininkus būtų galima veiksmingai pasiekti mažiau padėtį iškraipančiomis priemonėmis. Šie perdėti apribojimai, taikomi reglamentuojamiems sektoriams ir profesijoms, kliudo konkurencijai ir paprastai lemia aukštesnes kainas. Kaip matyti iš nuodugnios apžvalgos, aukštesnės tarpininkų paslaugų kainos, kurios sudaro beveik ketvirtį gamybos sektoriaus gamybos sąnaudų, galiausiai atsiliepia Prancūzijos įmonių konkurencingumui už šalies ribų. 2012 m. menka pažanga padaryta tinklų pramonės šakose. Prancūzijos elektros energijos rinkos koncentracija išlieka viena iš didžiausių Sąjungoje. Reguliuojamos elektros energijos ir dujų kainos iškreipia konkurenciją ir toliau kliudo į rinką patekti naujiems dalyviams. Ne namų ūkiams taikomi reguliuojami tarifai turėtų būti panaikinti pagal tvarkaraštį, suderintą su Prancūzijos valdžios institucijomis. Konkurenciją elektros energijos rinkoje taip pat pagyvintų didesnio pajėgumo jungtys su kaimyninėmis šalimis ir skelbiami konkursai dėl hidroelektrinių koncesijų.

Geležinkelių sektoriuje geležinkelio krovinių rinka mažėjo keletą metų (pvz., 2006–2011 m. apimtis t/km sumažėjo 17 %), o keleivių vežimas geležinkeliais, išskyrus tarptautines paslaugas, konkurencijos neįsileidžia. Artėjančia reforma reikėtų užtikrinti, kad bet kuris naujas jungtinis infrastruktūros valdytojas liktų nepriklausomas nuo rinkoje įsitvirtinusio operatoriaus ir galėtų naujiems dalyviams užtikrinti sąžiningą patekimą į rinką be diskriminacijos;

| (15) | Prancūzijos mokesčių sistema ir toliau yra sudėtinga, dėl įvairiausių išimčių, specialių lengvatų ir dažno teisės aktų kaitaliojimo jos veiksmingumas mažas. Nepaisant pastangų sumažinti ir racionalizuoti mokesčių išlaidas, dėl to parandamų pajamų suma išlieka didelė. Augimą ir socialinę gerovę labiau skatintų plačios bazės ir mažo tarifo pelno ir gyventojų pajamų apmokestinimas. Tarpinis pridėtinės vertės mokesčio (toliau – PVM) tarifas nuo 2014 m. sausio mėn. bus pakeltas iki 10 % (dabar jis 7 %). Tai žingsnis teisinga linkme, tačiau būtina dėti papildomas pastangas. Apskritai mokesčių ir socialinio draudimo lengvatų sąnaudos išlieka labai didelės ir sudaro iki 10 % BVP. Nepaisant įrodyto kai kurių sumažintų PVM tarifų nepasiteisinimo, pvz., restoranų paslaugoms, nesiimta jokių tinkamai diferencijuotų politikos priemonių. Nustačius CICE mokesčių kreditą, iš dalies finansuojamą minėtu tarpinio PVM ir standartinio PVM tarifo padidinimu, mokesčių našta nuo darbo jėgos perkeliama į kitas sritis. Tačiau būtina imtis kitų veiksmų, visų pirma perskirstyti aplinkosaugos mokesčių dalį. Pernai Prancūzija priėmė keletą priemonių, kuriomis nustatytos mokestinės paskatos, taikomos įsiskolinimui ir įmonių apmokestinimui. Palūkanų atskaitymai taikomi sumoms, viršijančioms 3 mln. EUR, ir 15 % palūkanų, viršijančių šią ribą, nebus pripažintos atskaitomomis iš mokesčių 2013 m.; 2014 m. ši dalis bus 25 %. Tačiau padėtį būtų galima pagerinti dar labiau; |
| --- | --- |

(15)

Prancūzijos mokesčių sistema ir toliau yra sudėtinga, dėl įvairiausių išimčių, specialių lengvatų ir dažno teisės aktų kaitaliojimo jos veiksmingumas mažas. Nepaisant pastangų sumažinti ir racionalizuoti mokesčių išlaidas, dėl to parandamų pajamų suma išlieka didelė. Augimą ir socialinę gerovę labiau skatintų plačios bazės ir mažo tarifo pelno ir gyventojų pajamų apmokestinimas. Tarpinis pridėtinės vertės mokesčio (toliau – PVM) tarifas nuo 2014 m. sausio mėn. bus pakeltas iki 10 % (dabar jis 7 %). Tai žingsnis teisinga linkme, tačiau būtina dėti papildomas pastangas. Apskritai mokesčių ir socialinio draudimo lengvatų sąnaudos išlieka labai didelės ir sudaro iki 10 % BVP. Nepaisant įrodyto kai kurių sumažintų PVM tarifų nepasiteisinimo, pvz., restoranų paslaugoms, nesiimta jokių tinkamai diferencijuotų politikos priemonių. Nustačius CICE mokesčių kreditą, iš dalies finansuojamą minėtu tarpinio PVM ir standartinio PVM tarifo padidinimu, mokesčių našta nuo darbo jėgos perkeliama į kitas sritis. Tačiau būtina imtis kitų veiksmų, visų pirma perskirstyti aplinkosaugos mokesčių dalį. Pernai Prancūzija priėmė keletą priemonių, kuriomis nustatytos mokestinės paskatos, taikomos įsiskolinimui ir įmonių apmokestinimui. Palūkanų atskaitymai taikomi sumoms, viršijančioms 3 mln. EUR, ir 15 % palūkanų, viršijančių šią ribą, nebus pripažintos atskaitomomis iš mokesčių 2013 m.; 2014 m. ši dalis bus 25 %. Tačiau padėtį būtų galima pagerinti dar labiau;

| (16) | jaunimo nedarbas augo nuo 9,7 % 2010 m. iki 10,2 % 2012 m. Komisija prognozuoja, kad dėl nespartėjančio ekonomikos augimo 2013 m. nedarbas augs iki 10,6 %, o 2014 m. – iki 10,9 %. Šiomis aplinkybėmis susirūpinimą toliau kelia Prancūzijos darbo rinkos segmentacija. Tikimybė pereiti iš laikinos darbo vietos į nuolatinę 2010 m. buvo tik 10,6 %, palyginti su ES vidurkiu 25,9 %. Todėl be garantijų dirbantiems žemos kvalifikacijos darbuotojams paprastai tenka visa darbo rinkos prisitaikymo našta. 2013 m. gegužės mėn. priimtas įstatymas, grindžiamas 2013 m. sausio mėn. pasirašytu tarpprofesiniu socialinių partnerių susitarimu dėl darbo vietų garantijų. Juo numatyta daugiau teisių darbuotojams, sprendžiama atleidimo iš darbo teisinio neapibrėžtumo problema ir numatytas didesnis darbdavių lankstumas. Šis įstatymas – teigiamas žingsnis kuriant sklandžiau veikiančią darbo rinką. Tam tikrais atskirais klausimais šios reformos faktinis įgyvendinimas bei jos poveikis yra susiję su papildomų sektorių ar įmonių susitarimų priėmimu, kurių reikės, kad susitarimas visiškai įsigaliotų; |
| --- | --- |

(16)

jaunimo nedarbas augo nuo 9,7 % 2010 m. iki 10,2 % 2012 m. Komisija prognozuoja, kad dėl nespartėjančio ekonomikos augimo 2013 m. nedarbas augs iki 10,6 %, o 2014 m. – iki 10,9 %. Šiomis aplinkybėmis susirūpinimą toliau kelia Prancūzijos darbo rinkos segmentacija. Tikimybė pereiti iš laikinos darbo vietos į nuolatinę 2010 m. buvo tik 10,6 %, palyginti su ES vidurkiu 25,9 %. Todėl be garantijų dirbantiems žemos kvalifikacijos darbuotojams paprastai tenka visa darbo rinkos prisitaikymo našta. 2013 m. gegužės mėn. priimtas įstatymas, grindžiamas 2013 m. sausio mėn. pasirašytu tarpprofesiniu socialinių partnerių susitarimu dėl darbo vietų garantijų. Juo numatyta daugiau teisių darbuotojams, sprendžiama atleidimo iš darbo teisinio neapibrėžtumo problema ir numatytas didesnis darbdavių lankstumas. Šis įstatymas – teigiamas žingsnis kuriant sklandžiau veikiančią darbo rinką. Tam tikrais atskirais klausimais šios reformos faktinis įgyvendinimas bei jos poveikis yra susiję su papildomų sektorių ar įmonių susitarimų priėmimu, kurių reikės, kad susitarimas visiškai įsigaliotų;

| (17) | šeštadalis Prancūzijos jaunuolių meta mokslus ir profesinio rengimo kursus neįgiję kvalifikacijos. Tokia padėtis kelia ypač didelį susirūpinimą, nes jaunimo nedarbas 2012 m. pabaigoje siekė 25,4 %, o žemiausios kvalifikacijos jaunuoliams grėsė beveik dukart didesnė nedarbo rizika. Gamybinės praktikos skatinimo programos turėtų būti visų pirma orientuotos į žemiausios kvalifikacijos jaunuolius. Įveikiant šiuos iššūkius reikėtų nacionalines programas pritaikyti pagal jaunimo garantijų iniciatyvą, nustatytą 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija (5). Nepaisant 2009 m. pradėtų reformų, Prancūzijos suaugusiųjų, dalyvaujančių mokymosi visą gyvenimą veikloje, dalis (2012 m. 5,7 %, iš kurių 2,5 % žemos kvalifikacijos suaugusieji) nesiekia ES vidurkio. Planuojamas kompetencijos perkėlimas į regionines tarybas galėtų sudaryti sąlygas dabartinės sistemos trūkumams šalinti. Nepaisant jo žymaus didėjimo tendencijos, 55–64 m. darbuotojų užimtumas dar yra žemas ir atitinka ES valstybių narių medianą (45,7 % per paskutinį 2012 m. ketvirtį), ir nuo 2008 m. tik per pusę sumažino atotrūkį nuo ES vidurkio (nuo 7,4 punkto 2008 m. iki 3,8 punkto 2012 m.). Vyresnio amžiaus žmonių nedarbas auga tokiu pačiu greičiu kaip ir bendras nedarbas. Nors „kartų sutartys“ yra tinkamas žingsnis teisinga kryptimi, neaišku, kiek jos padės didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą ir palengvins sugrįžimą į darbą vyresnio amžiaus bedarbiams. Prancūzijos viešosios išlaidos bedarbio pašalpoms 2012 m. išaugo 5,3 %, o 2013 m., remiantis stabilumo programa, augs dar 6,1 %. Dėl susikaupusio nedarbo sistemos deficito, kuris ne vėliau kaip 2013 m. priartės prie 1 % BVP, būtina imtis bedarbio išmokų sistemos reformos.
  Visų pirma siekiant užtikrinti paskatų dirbti adekvatumą, reikėtų pritaikyti tam tikrus aspektus, visų pirma tokius, kaip tinkamumo gauti pašalpą sąlygas, proporcingą pašalpų mažinimą laikui bėgant arba pajamų pakeitimo normas darbuotojams, gavusiems didžiausius darbo užmokesčius. Nauja trišale valstybinės užimtumo tarnybos (pranc. Pôle emploi) pasirašyta konvencija numatyta skirtinga tvarka darbo ieškantiems asmenims kuruoti. Tačiau dėl augančio nedarbo įdarbinimo konsultanto aptarnaujamų klientų skaičius toliau didėjo, o Pôle emploi strategiją perorientuoti trukdo silpna ekonominė padėtis. Apskritai, atsižvelgiant į neigiamas ekonomines perspektyvas ir numatomą tolesnį nedarbo augimą Prancūzijoje, būtina imtis papildomų veiksmų; |
| --- | --- |

(17)

šeštadalis Prancūzijos jaunuolių meta mokslus ir profesinio rengimo kursus neįgiję kvalifikacijos. Tokia padėtis kelia ypač didelį susirūpinimą, nes jaunimo nedarbas 2012 m. pabaigoje siekė 25,4 %, o žemiausios kvalifikacijos jaunuoliams grėsė beveik dukart didesnė nedarbo rizika. Gamybinės praktikos skatinimo programos turėtų būti visų pirma orientuotos į žemiausios kvalifikacijos jaunuolius. Įveikiant šiuos iššūkius reikėtų nacionalines programas pritaikyti pagal jaunimo garantijų iniciatyvą, nustatytą 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija (5). Nepaisant 2009 m. pradėtų reformų, Prancūzijos suaugusiųjų, dalyvaujančių mokymosi visą gyvenimą veikloje, dalis (2012 m. 5,7 %, iš kurių 2,5 % žemos kvalifikacijos suaugusieji) nesiekia ES vidurkio. Planuojamas kompetencijos perkėlimas į regionines tarybas galėtų sudaryti sąlygas dabartinės sistemos trūkumams šalinti. Nepaisant jo žymaus didėjimo tendencijos, 55–64 m. darbuotojų užimtumas dar yra žemas ir atitinka ES valstybių narių medianą (45,7 % per paskutinį 2012 m. ketvirtį), ir nuo 2008 m. tik per pusę sumažino atotrūkį nuo ES vidurkio (nuo 7,4 punkto 2008 m. iki 3,8 punkto 2012 m.). Vyresnio amžiaus žmonių nedarbas auga tokiu pačiu greičiu kaip ir bendras nedarbas. Nors „kartų sutartys“ yra tinkamas žingsnis teisinga kryptimi, neaišku, kiek jos padės didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą ir palengvins sugrįžimą į darbą vyresnio amžiaus bedarbiams. Prancūzijos viešosios išlaidos bedarbio pašalpoms 2012 m. išaugo 5,3 %, o 2013 m., remiantis stabilumo programa, augs dar 6,1 %. Dėl susikaupusio nedarbo sistemos deficito, kuris ne vėliau kaip 2013 m. priartės prie 1 % BVP, būtina imtis bedarbio išmokų sistemos reformos.

Visų pirma siekiant užtikrinti paskatų dirbti adekvatumą, reikėtų pritaikyti tam tikrus aspektus, visų pirma tokius, kaip tinkamumo gauti pašalpą sąlygas, proporcingą pašalpų mažinimą laikui bėgant arba pajamų pakeitimo normas darbuotojams, gavusiems didžiausius darbo užmokesčius. Nauja trišale valstybinės užimtumo tarnybos (pranc. Pôle emploi) pasirašyta konvencija numatyta skirtinga tvarka darbo ieškantiems asmenims kuruoti. Tačiau dėl augančio nedarbo įdarbinimo konsultanto aptarnaujamų klientų skaičius toliau didėjo, o Pôle emploi strategiją perorientuoti trukdo silpna ekonominė padėtis. Apskritai, atsižvelgiant į neigiamas ekonomines perspektyvas ir numatomą tolesnį nedarbo augimą Prancūzijoje, būtina imtis papildomų veiksmų;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 rekomendacijose;

| (21) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šios analizės rezultatais, Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Prancūzija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų rekomendacijų įgyvendinimą laiku, |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šios analizės rezultatais, Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Prancūzija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų rekomendacijų įgyvendinimą laiku,

REKOMENDUOJA Prancūzijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | 2013 m. sustiprinti ir vykdyti biudžeto strategiją. Didinti koregavimo patikimumą, ne vėliau kaip 2013 m. rudenį patikslinant ir įgyvendinant 2014 ir vėlesniais metais reikalingas priemones, kad ne vėliau kaip 2015 m. būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir įgyvendinti struktūrinio koregavimo veiksmai, nurodyti Tarybos rekomendacijose pagal PDP. Visas neplanuotas pajamas panaudoti deficitui mažinti. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą reikia patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kuriomis didinamas koregavimo pajėgumas ir skatinamas augimas bei darbo vietų kūrimas. Išlaikyti augimą skatinančio fiskalinio konsolidavimo kryptį ir toliau didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, visų pirma pagal planą tęsiant visų valdžios sektoriaus pasektorių išlaidų kategorijų peržiūrą. Imtis veiksmų pagal būsimą decentralizavimo įstatymą užtikrinti centrinės ir vietos valdžios lygmenų glaudesnę sąveiką ir didesnį lėšų taupymą. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, kad ne vėliau kaip 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje imtis priemonių tvariam pensijų sistemos balansui užtikrinti ne vėliau kaip 2020 m., pavyzdžiui, pritaikant indeksavimo taisykles, ilginant stažą, suteikiantį garantijas į visą pensiją, toliau didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, ir persvarstant specialias programas, kartu vengiant darbdavių socialinių įmokų didinimo, ir didinti sveikatos priežiūros išlaidų, įskaitant išlaidas vaistams, ekonominį efektyvumą. |
| --- | --- |

1.

2013 m. sustiprinti ir vykdyti biudžeto strategiją. Didinti koregavimo patikimumą, ne vėliau kaip 2013 m. rudenį patikslinant ir įgyvendinant 2014 ir vėlesniais metais reikalingas priemones, kad ne vėliau kaip 2015 m. būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir įgyvendinti struktūrinio koregavimo veiksmai, nurodyti Tarybos rekomendacijose pagal PDP. Visas neplanuotas pajamas panaudoti deficitui mažinti. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą reikia patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kuriomis didinamas koregavimo pajėgumas ir skatinamas augimas bei darbo vietų kūrimas. Išlaikyti augimą skatinančio fiskalinio konsolidavimo kryptį ir toliau didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, visų pirma pagal planą tęsiant visų valdžios sektoriaus pasektorių išlaidų kategorijų peržiūrą. Imtis veiksmų pagal būsimą decentralizavimo įstatymą užtikrinti centrinės ir vietos valdžios lygmenų glaudesnę sąveiką ir didesnį lėšų taupymą. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, kad ne vėliau kaip 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje imtis priemonių tvariam pensijų sistemos balansui užtikrinti ne vėliau kaip 2020 m., pavyzdžiui, pritaikant indeksavimo taisykles, ilginant stažą, suteikiantį garantijas į visą pensiją, toliau didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, ir persvarstant specialias programas, kartu vengiant darbdavių socialinių įmokų didinimo, ir didinti sveikatos priežiūros išlaidų, įskaitant išlaidas vaistams, ekonominį efektyvumą.

| 2. | Užtikrinti, kad dėl darbo sąnaudų sumažėjimo teikiant pelno mokesčio kreditą (pranc. crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi) bus gauta planuojama suma ir kad jokia kita priemone šis poveikis nebus atsvertas. Bendradarbiaujant su socialiniais partneriais toliau imtis veiksmų darbo sąnaudoms mažinti, ypač taikant papildomas priemones darbdavių socialinio draudimo įmokoms mažinti. Užtikrinti, kad minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai būtų palankūs konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui, atsižvelgiant į esamus darbo užmokesčio rėmimo planus ir socialinių įmokų lengvatas. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti, kad dėl darbo sąnaudų sumažėjimo teikiant pelno mokesčio kreditą (pranc. crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi) bus gauta planuojama suma ir kad jokia kita priemone šis poveikis nebus atsvertas. Bendradarbiaujant su socialiniais partneriais toliau imtis veiksmų darbo sąnaudoms mažinti, ypač taikant papildomas priemones darbdavių socialinio draudimo įmokoms mažinti. Užtikrinti, kad minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai būtų palankūs konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui, atsižvelgiant į esamus darbo užmokesčio rėmimo planus ir socialinių įmokų lengvatas.

| 3. | Imtis tolesnių priemonių verslo aplinkai gerinti, įmonių, ypač MVĮ ir tarpinio dydžio įmonių, inovacijų ir eksporto apimčiai didinti. Visų pirma, pradėti vykdyti paskelbtą reglamentavimo tvarkos supaprastinimo iniciatyvą ir gerinti inovacijoms palankias sistemos sąlygas, tobulinant technologijų perdavimą ir komercinį mokslinių tyrimų panaudojimą, įskaitant konkurencingumo ašių perorientavimą. |
| --- | --- |

3.

Imtis tolesnių priemonių verslo aplinkai gerinti, įmonių, ypač MVĮ ir tarpinio dydžio įmonių, inovacijų ir eksporto apimčiai didinti. Visų pirma, pradėti vykdyti paskelbtą reglamentavimo tvarkos supaprastinimo iniciatyvą ir gerinti inovacijoms palankias sistemos sąlygas, tobulinant technologijų perdavimą ir komercinį mokslinių tyrimų panaudojimą, įskaitant konkurencingumo ašių perorientavimą.

| 4. | Imtis veiksmų konkurencijai paslaugų sektoriuje skatinti; panaikinti nepagrįstus patekimo į rinką ir profesinių paslaugų teikimo apribojimus, ypač taikomus teisinės formos, akcijų paketo sudėties, kvotų ir teritorinius apribojimus; imtis veiksmų prekybos vietų atidarymo leidimų išdavimo tvarkai supaprastinti ir panaikinti prekybos su nuostoliais draudimą; panaikinti ne namų ūkiams taikomus reguliuojamus dujų ir elektros energijos tarifus ir stiprinti jungčių su kaimyninėmis šalimis pajėgumą; geležinkelių sektoriuje į vidaus keleivių vežimo rinką įsileisti konkurenciją. |
| --- | --- |

4.

Imtis veiksmų konkurencijai paslaugų sektoriuje skatinti; panaikinti nepagrįstus patekimo į rinką ir profesinių paslaugų teikimo apribojimus, ypač taikomus teisinės formos, akcijų paketo sudėties, kvotų ir teritorinius apribojimus; imtis veiksmų prekybos vietų atidarymo leidimų išdavimo tvarkai supaprastinti ir panaikinti prekybos su nuostoliais draudimą; panaikinti ne namų ūkiams taikomus reguliuojamus dujų ir elektros energijos tarifus ir stiprinti jungčių su kaimyninėmis šalimis pajėgumą; geležinkelių sektoriuje į vidaus keleivių vežimo rinką įsileisti konkurenciją.

| 5. | Vykdyti priemones, kuriomis paprastinama mokesčių sistema ir didinamas jos veiksmingumas, kartu užtikrinant mokestinių taisyklių tęstinumą. Imtis papildomų priemonių įmonių įsiskolinimui palankiam mokestiniam iškraipymui panaikinti. Didinti pastangas, kuriomis mažinamos ir racionalizuojamos pelno ir gyventojų pajamų mokesčio išlaidos, kartu mažinant teisės aktais nustatytus tarifus; priartinti sumažintus PVM tarifus prie standartinio tarifo ir panaikinti nepasiteisinusius sumažintus tarifus. Imtis tolesnių priemonių siekiant keisti darbo jėgos mokesčius aplinkosaugos arba vartojimo mokesčiais. |
| --- | --- |

5.

Vykdyti priemones, kuriomis paprastinama mokesčių sistema ir didinamas jos veiksmingumas, kartu užtikrinant mokestinių taisyklių tęstinumą. Imtis papildomų priemonių įmonių įsiskolinimui palankiam mokestiniam iškraipymui panaikinti. Didinti pastangas, kuriomis mažinamos ir racionalizuojamos pelno ir gyventojų pajamų mokesčio išlaidos, kartu mažinant teisės aktais nustatytus tarifus; priartinti sumažintus PVM tarifus prie standartinio tarifo ir panaikinti nepasiteisinusius sumažintus tarifus. Imtis tolesnių priemonių siekiant keisti darbo jėgos mokesčius aplinkosaugos arba vartojimo mokesčiais.

| 6. | Nedelsiant ir konsultuojantis su socialiniais partneriais, visiškai įgyvendinti 2013 m. sausio mėn. tarpprofesinį susitarimą. Tęsti kovą su darbo rinkos segmentacija, ypač sprendžiant laikinų per agentūras įdarbinamų darbuotojų problemą. Bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos, skubiai pradėti bedarbio išmokų sistemos reformą, kad būtų užtikrintas sistemos tvarumas, kartu užtikrinant, kad sistema tinkamai skatintų grįžti į darbą. Didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą ir skatinti jų dalyvavimą darbo rinkoje. Imtis konkrečių veiksmų vyresnio amžiaus bedarbių įdarbinimo perspektyvai gerinti, ypač teikiant specialias konsultacijas ir mokymo paslaugas. Didinti suaugusiųjų, ypač žemiausios kvalifikacijos ir bedarbių, dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą veikloje. Užtikrinti, kad valstybinės užimtumo tarnybos veiksmingai teiktų individualioms reikmėms pritaikytą paramą bedarbiams, o aktyvi darbo rinkos politika būtų faktiškai orientuota į prasčiausioje padėtyje atsidūrusius asmenis. Imtis tolesnių priemonių perėjimui iš mokyklos į darbą gerinti, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą (8) ir plečiant gamybinės praktikos galimybes. |
| --- | --- |

6.

Nedelsiant ir konsultuojantis su socialiniais partneriais, visiškai įgyvendinti 2013 m. sausio mėn. tarpprofesinį susitarimą. Tęsti kovą su darbo rinkos segmentacija, ypač sprendžiant laikinų per agentūras įdarbinamų darbuotojų problemą. Bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos, skubiai pradėti bedarbio išmokų sistemos reformą, kad būtų užtikrintas sistemos tvarumas, kartu užtikrinant, kad sistema tinkamai skatintų grįžti į darbą. Didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą ir skatinti jų dalyvavimą darbo rinkoje. Imtis konkrečių veiksmų vyresnio amžiaus bedarbių įdarbinimo perspektyvai gerinti, ypač teikiant specialias konsultacijas ir mokymo paslaugas. Didinti suaugusiųjų, ypač žemiausios kvalifikacijos ir bedarbių, dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą veikloje. Užtikrinti, kad valstybinės užimtumo tarnybos veiksmingai teiktų individualioms reikmėms pritaikytą paramą bedarbiams, o aktyvi darbo rinkos politika būtų faktiškai orientuota į prasčiausioje padėtyje atsidūrusius asmenis. Imtis tolesnių priemonių perėjimui iš mokyklos į darbą gerinti, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą (8) ir plečiant gamybinės praktikos galimybes.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d..

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 31.

4

(5)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

7

(8)  Nustatyta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

8

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/33

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Vokietijos stabilumo programos

2013/C 217/09

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Vokietijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2016 m. Vokietijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Vokietijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2016 m. Vokietijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė antrąją Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nebuvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė antrąją Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nebuvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 12 d. Vokietija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 17 d. – savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 12 d. Vokietija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 17 d. – savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad viešieji finansai Vokietijoje iš esmės buvo patikimi ir kad vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas buvo pasiektas. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Stabilumo programos makroekonominės projekcijos iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę dėl ekonomikos augimo 2013 ir 2014 m. tempo bei struktūros ir Komisijos apskaičiavimus dėl Vokietijos potencialaus augimo lygio vidutinės trukmės laikotarpiu. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, kad ir toliau vidutinės trukmės laikotarpio tikslas būtų pasiektas. Stabilumo programoje patvirtintas ankstesnis –0,5 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Vokietija 2012 m. pasiekė struktūrinį biudžeto perviršį ir atitinkamai vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Remiantis stabilumo programa, (perskaičiuotas) (5) struktūrinis balansas išliks teigiamas 2013 ir 2014 m. (tai iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę), ir tai sudarė sąlygas laisvam savaiminių stabilizatorių veikimui. Vokietija 2012 m. taip pat tenkino Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų. Remiantis stabilumo programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus išlaidų augimo norma, atmetus diskrecines pajamų priemones, 2013 m. viršys išlaidų kriterijų, tačiau 2014 m. jis nebus viršytas. Pagal stabilumo programą planuojama, kad bendroji skola sumažės iki 801⁄2 % BVP 2013 m. ir po to mažės toliau.
  Po perviršinio deficito panaikinimo 2011 m. Vokietijoje šiuo metu yra pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos kriterijaus laikymusi, ir ji padarė pakankamą pažangą, kad laikytųsi skolos kriterijaus 2012 m. Jeigu stabilumo programa bus įgyvendinta kaip planuota, ji taip pat padarys pakankamą pažangą siekiant laikytis skolos kriterijaus 2013 m. ir jis bus pasiektas pereinamojo laikotarpio pabaigoje 2014 m. Apskritai deficito ir skolos tikslai atrodo realūs; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad viešieji finansai Vokietijoje iš esmės buvo patikimi ir kad vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas buvo pasiektas. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Stabilumo programos makroekonominės projekcijos iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę dėl ekonomikos augimo 2013 ir 2014 m. tempo bei struktūros ir Komisijos apskaičiavimus dėl Vokietijos potencialaus augimo lygio vidutinės trukmės laikotarpiu. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, kad ir toliau vidutinės trukmės laikotarpio tikslas būtų pasiektas. Stabilumo programoje patvirtintas ankstesnis –0,5 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Vokietija 2012 m. pasiekė struktūrinį biudžeto perviršį ir atitinkamai vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Remiantis stabilumo programa, (perskaičiuotas) (5) struktūrinis balansas išliks teigiamas 2013 ir 2014 m. (tai iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę), ir tai sudarė sąlygas laisvam savaiminių stabilizatorių veikimui. Vokietija 2012 m. taip pat tenkino Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų. Remiantis stabilumo programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus išlaidų augimo norma, atmetus diskrecines pajamų priemones, 2013 m. viršys išlaidų kriterijų, tačiau 2014 m. jis nebus viršytas. Pagal stabilumo programą planuojama, kad bendroji skola sumažės iki 801⁄2 % BVP 2013 m. ir po to mažės toliau.

Po perviršinio deficito panaikinimo 2011 m. Vokietijoje šiuo metu yra pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos kriterijaus laikymusi, ir ji padarė pakankamą pažangą, kad laikytųsi skolos kriterijaus 2012 m. Jeigu stabilumo programa bus įgyvendinta kaip planuota, ji taip pat padarys pakankamą pažangą siekiant laikytis skolos kriterijaus 2013 m. ir jis bus pasiektas pereinamojo laikotarpio pabaigoje 2014 m. Apskritai deficito ir skolos tikslai atrodo realūs;

| (10) | Vokietija įvykdė tik ribotas priemones, kad pagerintų viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumą. Atrodo, kad ankstesnės sveikatos sektoriaus reformos pastangos ir šių metų ilgalaikės priežiūros reforma yra nepakankama siekiant suvaldyti numatomą išlaidų didėjimą ateityje. Atrodo, kad Vokietija laiku įgyvendina nacionalinius švietimo ir mokslinių tyrimų išlaidų tikslus, tačiau turėtų numatyti dar platesnio užmojo tolesnius tikslus, kad pasivytų novatoriškiausios ekonomikos šalis; |
| --- | --- |

(10)

Vokietija įvykdė tik ribotas priemones, kad pagerintų viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumą. Atrodo, kad ankstesnės sveikatos sektoriaus reformos pastangos ir šių metų ilgalaikės priežiūros reforma yra nepakankama siekiant suvaldyti numatomą išlaidų didėjimą ateityje. Atrodo, kad Vokietija laiku įgyvendina nacionalinius švietimo ir mokslinių tyrimų išlaidų tikslus, tačiau turėtų numatyti dar platesnio užmojo tolesnius tikslus, kad pasivytų novatoriškiausios ekonomikos šalis;

| (11) | Vokietija nepakankamai išnaudoja augimą skatinančius pajamų šaltinius. Galima būtų susiaurinti gana platų ratą prekių ir paslaugų, kurioms šiuo metu taikoma sumažinta PVM norma, kuri šiuo metu yra 7 %, ir persvarstyti PVM administravimą, siekiant padidinti veiksmingumą, pagerinti mokesčių surinkimą ir kovoti su sukčiavimu. Pajamos iš periodinių turto mokesčių Vokietijoje ypatingai mažos – 0,5 % BVP 2011 m., palyginti su 1,3 % ES-27. Tai gali teikti galimybių padidinti pajamas iš savivaldybių nekilnojamojo turto mokesčio (Grundsteuer), visų pirma persvarstant mokesčių bazę; |
| --- | --- |

(11)

Vokietija nepakankamai išnaudoja augimą skatinančius pajamų šaltinius. Galima būtų susiaurinti gana platų ratą prekių ir paslaugų, kurioms šiuo metu taikoma sumažinta PVM norma, kuri šiuo metu yra 7 %, ir persvarstyti PVM administravimą, siekiant padidinti veiksmingumą, pagerinti mokesčių surinkimą ir kovoti su sukčiavimu. Pajamos iš periodinių turto mokesčių Vokietijoje ypatingai mažos – 0,5 % BVP 2011 m., palyginti su 1,3 % ES-27. Tai gali teikti galimybių padidinti pajamas iš savivaldybių nekilnojamojo turto mokesčio (Grundsteuer), visų pirma persvarstant mokesčių bazę;

| (12) | nuo praėjusių metų rekomendacijos padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant konstitucinę subalansuoto biudžeto (skolos stabdžio) taisyklę. Vis dėlto, atrodo, kad daugumoje žemių dar turi būti priimtos įgyvendinimo taisyklės, kad būtų užtikrintas veiksmingas skolos stabdžio taisyklės taikymas metinėje biudžeto procedūroje; |
| --- | --- |

(12)

nuo praėjusių metų rekomendacijos padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant konstitucinę subalansuoto biudžeto (skolos stabdžio) taisyklę. Vis dėlto, atrodo, kad daugumoje žemių dar turi būti priimtos įgyvendinimo taisyklės, kad būtų užtikrintas veiksmingas skolos stabdžio taisyklės taikymas metinėje biudžeto procedūroje;

| (13) | finansų sektoriuje įvykdytas didelis koregavimas ir sustiprinta reguliavimo ir priežiūros sistema. Dėl Komisijos valstybės pagalbos sprendimų toliau buvo restruktūrizuojami Landesbanken. Vis dėlto, atrodo, kad išlieka valdymo kliūčių rinka grindžiamam konsolidavimui bankų sektoriuje, kuris daro poveikį bendram finansų sektoriaus veiksmingumui; |
| --- | --- |

(13)

finansų sektoriuje įvykdytas didelis koregavimas ir sustiprinta reguliavimo ir priežiūros sistema. Dėl Komisijos valstybės pagalbos sprendimų toliau buvo restruktūrizuojami Landesbanken. Vis dėlto, atrodo, kad išlieka valdymo kliūčių rinka grindžiamam konsolidavimui bankų sektoriuje, kuris daro poveikį bendram finansų sektoriaus veiksmingumui;

| (14) | Vokietija ėmėsi tik ribotų veiksmų, kad pašalintų dideles fiskalines paskatas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui nedirbti, o galimybės naudotis visą dieną veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų paslaugomis turėtų būti toliau didinamos. Vokietija padarė tam tikrą pažangą gerindama palankių sąlygų neturinčių asmenų mokymosi rezultatus, tačiau visos žemės turėtų toliau dėti daug pastangų, kad sukurtų visiems vienodas galimybes teikiančią mokymo sistemą. Politikos veiksmai mažinti didelį mokesčių pleištą mažai uždirbantiems asmenims iki šiol buvo riboti. Ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką priemonės turėtų būti išplėstos. Vokietija turėtų padaryti daugiau, kad sumažintų mažam darbo užmokesčiui taikomus didelius mokesčius ir socialinio draudimo įmokas. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti perėjimą nuo tam tikrų rūšių darbo sutarčių, kaip antai smulkių darbų, prie pastovesnių darbo sutarčių, kad būtų išvengta darbo rinkos segmentacijos. Nors realusis darbo užmokestis vis dar yra mažesnis už 2000 m. lygį (tai padėjo sumažinti nedarbo lygį nuo 8 % iki 5,5 %), nuo tada jis pradėjo dinamiškai didėti, nedarydamas neigiamo poveikio konkurencingumui. Kartu padidėjo darbo užmokesčio skirtumai; |
| --- | --- |

(14)

Vokietija ėmėsi tik ribotų veiksmų, kad pašalintų dideles fiskalines paskatas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui nedirbti, o galimybės naudotis visą dieną veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų paslaugomis turėtų būti toliau didinamos. Vokietija padarė tam tikrą pažangą gerindama palankių sąlygų neturinčių asmenų mokymosi rezultatus, tačiau visos žemės turėtų toliau dėti daug pastangų, kad sukurtų visiems vienodas galimybes teikiančią mokymo sistemą. Politikos veiksmai mažinti didelį mokesčių pleištą mažai uždirbantiems asmenims iki šiol buvo riboti. Ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką priemonės turėtų būti išplėstos. Vokietija turėtų padaryti daugiau, kad sumažintų mažam darbo užmokesčiui taikomus didelius mokesčius ir socialinio draudimo įmokas. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti perėjimą nuo tam tikrų rūšių darbo sutarčių, kaip antai smulkių darbų, prie pastovesnių darbo sutarčių, kad būtų išvengta darbo rinkos segmentacijos. Nors realusis darbo užmokestis vis dar yra mažesnis už 2000 m. lygį (tai padėjo sumažinti nedarbo lygį nuo 8 % iki 5,5 %), nuo tada jis pradėjo dinamiškai didėti, nedarydamas neigiamo poveikio konkurencingumui. Kartu padidėjo darbo užmokesčio skirtumai;

| (15) | Vokietija siekia kuo labiau riboti bendras ekonomines energetikos sistemos pertvarkymo išlaidas. Taip buvo pasiekti pirmi rezultatai, tačiau bendros išlaidos ir toliau didėjo ir išlieka didelių pavojų bei potencialių neveiksmingumo aspektų. Vokietija deda daug pastangų siekdama pagreitinti energijos tinklų plėtrą. Nepakankamai koordinuojama nacionalinė energetikos politika su kaimyninių šalių politika; |
| --- | --- |

(15)

Vokietija siekia kuo labiau riboti bendras ekonomines energetikos sistemos pertvarkymo išlaidas. Taip buvo pasiekti pirmi rezultatai, tačiau bendros išlaidos ir toliau didėjo ir išlieka didelių pavojų bei potencialių neveiksmingumo aspektų. Vokietija deda daug pastangų siekdama pagreitinti energijos tinklų plėtrą. Nepakankamai koordinuojama nacionalinė energetikos politika su kaimyninių šalių politika;

| (16) | padėtis paslaugų sektoriuose nuo 2012 m. daug nepasikeitė ir vis dar yra apribojimų pradėti dirbti pagal tam tikrą profesiją ir ja verstis. Vokietija turėtų daryti daugiau, kad atvertų paslaugų sektorius, pašalindama nepagrįstus apribojimus ir kliūtis į juos patekti, taip sumažindama kainas ir padarydama paslaugas labiau įperkamas mažesnes pajamas gaunančių žmonių grupėms. Daugelyje amatų sektorių, įskaitant statybos, norint užsiimti verslu, vis dar yra reikalavimas turėti amato meistro pažymėjimą (Meisterbrief) arba atitinkamą kvalifikaciją. Statybos sektoriuje taip pat yra apribojimų, susijusių su komerciniais pranešimais ir leidimų procedūromis. Daugeliui laisvųjų profesijų taip pat taikomi teisinio statuso ir turimos akcijų dalies reikalavimai. Vokietija galėtų įvertinti, ar tokių pačių viešojo intereso tikslų nebūtų galima pasiekti ne tokiomis griežtomis reguliavimo priemonėmis. Reguliavimo tvarkos įvairovė žemėse taip pat rodo, kad dar yra galimybių nustatyti mažiausiai sunkinančius reguliavimo metodus ir juos pritaikyti visoje šalyje, sumažinant biurokratiją įmonėms. Veiksmingos konkurencijos lygis geležinkelių sektoriuje išliko žemas. Kalbant apie viešąjį pirkimą, Vokietijos valdžios institucijų skelbiamų sutarčių vertė pagal Sąjungos viešųjų pirkimų teisę yra labai maža. Dar nebaigtas teisėkūros procesas, skirtas persvarstyti teisės aktui, kuriuo draudžiamas konkurencijos ribojimas. Mažmeninės prekybos sektoriuje planavimo taisyklės gerokai apriboja naujų dalyvių patekimą į rinką; |
| --- | --- |

(16)

padėtis paslaugų sektoriuose nuo 2012 m. daug nepasikeitė ir vis dar yra apribojimų pradėti dirbti pagal tam tikrą profesiją ir ja verstis. Vokietija turėtų daryti daugiau, kad atvertų paslaugų sektorius, pašalindama nepagrįstus apribojimus ir kliūtis į juos patekti, taip sumažindama kainas ir padarydama paslaugas labiau įperkamas mažesnes pajamas gaunančių žmonių grupėms. Daugelyje amatų sektorių, įskaitant statybos, norint užsiimti verslu, vis dar yra reikalavimas turėti amato meistro pažymėjimą (Meisterbrief) arba atitinkamą kvalifikaciją. Statybos sektoriuje taip pat yra apribojimų, susijusių su komerciniais pranešimais ir leidimų procedūromis. Daugeliui laisvųjų profesijų taip pat taikomi teisinio statuso ir turimos akcijų dalies reikalavimai. Vokietija galėtų įvertinti, ar tokių pačių viešojo intereso tikslų nebūtų galima pasiekti ne tokiomis griežtomis reguliavimo priemonėmis. Reguliavimo tvarkos įvairovė žemėse taip pat rodo, kad dar yra galimybių nustatyti mažiausiai sunkinančius reguliavimo metodus ir juos pritaikyti visoje šalyje, sumažinant biurokratiją įmonėms. Veiksmingos konkurencijos lygis geležinkelių sektoriuje išliko žemas. Kalbant apie viešąjį pirkimą, Vokietijos valdžios institucijų skelbiamų sutarčių vertė pagal Sąjungos viešųjų pirkimų teisę yra labai maža. Dar nebaigtas teisėkūros procesas, skirtas persvarstyti teisės aktui, kuriuo draudžiamas konkurencijos ribojimas. Mažmeninės prekybos sektoriuje planavimo taisyklės gerokai apriboja naujų dalyvių patekimą į rinką;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Vokietija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Vokietija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Vokietijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | Kaip numatyta, išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, užtikrinant, kad programos laikotarpiu būtų laikomasi vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Vykdyti augimui palankią fiskalinę politiką, dedant daugiau pastangų padidinti viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumą, geriau integruojant priežiūros teikimą ir daugiau dėmesio skiriant prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui. Padidinti mokesčių sistemos veiksmingumą, visų pirma išplečiant PVM bazę ir persvarstant savivaldybių nekilnojamojo turto mokesčių bazę. Kiek įmanoma didinti augimą skatinančias išlaidas švietimui ir moksliniams tyrimams visais valdžios lygmenimis. Visose žemėse baigti nuosekliai įgyvendinti skolos stabdžio taisyklę, užtikrinant, kad stebėsenos procedūros ir koregavimo priemonės būtų įgyvendinamos laiku ir tinkamai. |
| --- | --- |

1.

Kaip numatyta, išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, užtikrinant, kad programos laikotarpiu būtų laikomasi vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Vykdyti augimui palankią fiskalinę politiką, dedant daugiau pastangų padidinti viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai veiksmingumą, geriau integruojant priežiūros teikimą ir daugiau dėmesio skiriant prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui. Padidinti mokesčių sistemos veiksmingumą, visų pirma išplečiant PVM bazę ir persvarstant savivaldybių nekilnojamojo turto mokesčių bazę. Kiek įmanoma didinti augimą skatinančias išlaidas švietimui ir moksliniams tyrimams visais valdžios lygmenimis. Visose žemėse baigti nuosekliai įgyvendinti skolos stabdžio taisyklę, užtikrinant, kad stebėsenos procedūros ir koregavimo priemonės būtų įgyvendinamos laiku ir tinkamai.

| 2. | Išlaikyti sąlygas, kuriomis darbo užmokesčio augimu būtų palaikoma vidaus paklausa. Šiuo tikslu sumažinti didelius mokesčius ir socialinio draudimo įmokas, visų pirma mažai uždirbantiems asmenims, ir gerinti palankių sąlygų neturinčių asmenų mokymosi rezultatus. Išlaikyti tinkamas aktyvavimo ir integravimo priemones, visų pirma skirtas ilgalaikiams bedarbiams. Lengvinti perėjimą nuo netipinių užimtumo formų, kaip antai smulkių darbų, prie tvaresnių užimtumo formų. Imtis priemonių padidinti paskatas dirbti ir darbuotojų, visų pirma antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų bei žemos kvalifikacijos darbuotojų, įsidarbinimo galimybes, taip pat siekiant padidinti jų pajamas. Šiuo tikslu pašalinti fiskalines paskatas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui nedirbti ir toliau didinti galimybes naudotis visą dieną veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų paslaugomis. |
| --- | --- |

2.

Išlaikyti sąlygas, kuriomis darbo užmokesčio augimu būtų palaikoma vidaus paklausa. Šiuo tikslu sumažinti didelius mokesčius ir socialinio draudimo įmokas, visų pirma mažai uždirbantiems asmenims, ir gerinti palankių sąlygų neturinčių asmenų mokymosi rezultatus. Išlaikyti tinkamas aktyvavimo ir integravimo priemones, visų pirma skirtas ilgalaikiams bedarbiams. Lengvinti perėjimą nuo netipinių užimtumo formų, kaip antai smulkių darbų, prie tvaresnių užimtumo formų. Imtis priemonių padidinti paskatas dirbti ir darbuotojų, visų pirma antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų bei žemos kvalifikacijos darbuotojų, įsidarbinimo galimybes, taip pat siekiant padidinti jų pajamas. Šiuo tikslu pašalinti fiskalines paskatas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui nedirbti ir toliau didinti galimybes naudotis visą dieną veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų paslaugomis.

| 3. | Pagerinti savo energetikos politikos koordinavimą su kaimyninėmis šalimis ir kuo labiau riboti bendras ekonomines energetikos sistemos pertvarkymo išlaidas, visų pirma toliau persvarstant energetikos politikos priemonių, skirtų siekti atsinaujinančios energijos tikslų, veiksmingumą, bei tęsti veiksmus spartinti nacionalinių ir tarpvalstybinių elektros energijos ir dujų tinklų plėtrą. |
| --- | --- |

3.

Pagerinti savo energetikos politikos koordinavimą su kaimyninėmis šalimis ir kuo labiau riboti bendras ekonomines energetikos sistemos pertvarkymo išlaidas, visų pirma toliau persvarstant energetikos politikos priemonių, skirtų siekti atsinaujinančios energijos tikslų, veiksmingumą, bei tęsti veiksmus spartinti nacionalinių ir tarpvalstybinių elektros energijos ir dujų tinklų plėtrą.

| 4. | Imtis priemonių, kad būtų dar skatinama konkurencija paslaugų sektoriuose, įskaitant kai kuriuos amatus, visų pirma statybos sektoriuje, ir laisvąsias profesijas, siekiant paskatinti šalies augimo šaltinius. Imtis skubių veiksmų gerokai padidinti viešojo pirkimo procedūroms atvertų viešųjų sutarčių vertę. Priimti ir įgyvendinti paskelbtą teisėkūros reformą, siekiant pagerinti konkurencijos teisės, susijusios su konkurencijos apribojimais, vykdymą. Pašalinti planavimo apribojimus, kuriais nederamai apribojamas naujų dalyvių patekimas į mažmeninės prekybos sektorių. Imtis tolesnių priemonių likusioms kliūtims konkurencijai geležinkelių rinkose pašalinti. Dėti pastangas siekiant didinti konsolidavimą bankų sektoriuje, be kita ko, gerinant valdymo sistemą. |
| --- | --- |

4.

Imtis priemonių, kad būtų dar skatinama konkurencija paslaugų sektoriuose, įskaitant kai kuriuos amatus, visų pirma statybos sektoriuje, ir laisvąsias profesijas, siekiant paskatinti šalies augimo šaltinius. Imtis skubių veiksmų gerokai padidinti viešojo pirkimo procedūroms atvertų viešųjų sutarčių vertę. Priimti ir įgyvendinti paskelbtą teisėkūros reformą, siekiant pagerinti konkurencijos teisės, susijusios su konkurencijos apribojimais, vykdymą. Pašalinti planavimo apribojimus, kuriais nederamai apribojamas naujų dalyvių patekimas į mažmeninės prekybos sektorių. Imtis tolesnių priemonių likusioms kliūtims konkurencijai geležinkelių rinkose pašalinti. Dėti pastangas siekiant didinti konsolidavimą bankų sektoriuje, be kita ko, gerinant valdymo sistemą.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 35.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

7

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/37

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Vengrijos konvergencijos programos

2013/C 217/10

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Vengrijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Vengrijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Vengrijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Vengrijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Vengrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Vengrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Vengrijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Vengrijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis ryžtingų politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia labai daug dėmesio vykstančiam labai neigiamos grynosios tarptautinių investicijų pozicijos koregavimui, kuris daugiausia susijęs su privačiojo sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimu esant labai didelei valdžios sektoriaus skolai ir silpnai verslo aplinkai, kad būtų sumažinta didelė neigiamo poveikio ekonomikos veikimui rizika; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Vengrijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Vengrijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis ryžtingų politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia labai daug dėmesio vykstančiam labai neigiamos grynosios tarptautinių investicijų pozicijos koregavimui, kuris daugiausia susijęs su privačiojo sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimu esant labai didelei valdžios sektoriaus skolai ir silpnai verslo aplinkai, kad būtų sumažinta didelė neigiamo poveikio ekonomikos veikimui rizika;

| (9) | 2013 m. balandžio 22 d. Vengrija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 24 d. – 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 22 d. Vengrija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 24 d. – 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra šiek tiek optimistinis. Vengrijos valdžios institucijų 2013 ir 2014 m. augimo projekcijos (atitinkamai 0,7 % ir 1,9 %) yra maždaug puse procentinio punkto didesnės už Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę. Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – iki 2012 m. tvariai panaikinti perviršinį deficitą, kaip nustatyta Tarybos pagal 2012 m. kovo 13 d. Tarybos rekomendaciją pagal pervišinio deficito procedūrą, ir toliau laikytis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo. 2012 m. Vengrija dėjo dideles fiskalines pastangas ir, esant 1,9 % BVP biudžeto deficitui, viršijo Tarybos rekomenduotą 2,5 % BVP tikslą; to pasiekti jai iš dalies padėjo papildomos vienkartinės pajamos, kurios siekė 0,2 % BVP ir papildė Tarybos rekomendacijos paskelbimo metu jau žinomas pajamas. Tačiau 2012 m. ir vėlesnių metų korekcinės priemonės, ypač 2012 m. rudenį paskelbtos priemonės, daugiausia buvo orientuotos į pajamas, visų pirma pastangos buvo nukreiptos į tam tikrus sektorius, todėl kyla abejonių dėl konsolidavimo pastangų tvarumo. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze tiek 2013 m., tiek 2014 m. reikia imtis papildomų veiksmų perviršiniam deficitui tvariai panaikinti. Po Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozės paskelbimo vyriausybė priėmė naują korekcinių priemonių dokumentų rinkinį, pagrindinį dėmesįs skiriant išlaidoms, kuriame, remiantis atnaujintu Komisijos vertinimu, numatoma, kad 2013 ir 2014 m. taikant naujas priemones deficitas nesieks 3 % BVP ribos.
  Konvergencijos programoje nustatytas naujas – 1,7 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio struktūrinio balanso tikslas (palyginti su ankstesne – 1,5 % BVP verte). Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. 2012 m. Vengrijos struktūrinis balansas siekė – 0,7 % BVP, t. y. gerokai viršijo patikslintą vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, be to, Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatoma, kad prognozės laikotarpiu vidutinės trukmės laikotarpio tikslo bus laikomasi ir 2013 m. struktūrinis balansas bus – 1,1% BVP, o 2014 m. – – 1,8% BVP. Dėl priemonių, patvirtintų paskelbus Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, struktūrinis balansas ir 2014 m. galėtų viršyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Vyriausybės išlaidų atėmus diskrecinių priemonių pajamas augimo tempas 2013 ir 2014 m. apskritai atitiks pamatinį vidutinės trukmės laikotarpio potencialaus BVP augimo rodiklį, tačiau, kaip planuojama, 2015 ir 2016 m. jį smarkiai viršys. Taigi per šiuos dvejus metus Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus laikomasi nebus. Vyriausybė planuoja valstybės skolos ir BVP santykį programos laikotarpiu nuolatos mažinti (nuo 79,2 % 2012 m. iki 77,2 % 2014 m. ir 73,4 % 2016 m.), bet jis vis tiek viršys 60 % BVP pamatinę vertę. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje atsižvelgus į konsolidavimo planams kylančius pavojus, priešingai, 2014 m. tikėtasi vos pastebimo mažėjimo iki 78,9 % BVP, kuris turėtų būtų apie 0,5 procentinio punkto žemesnis pritaikius naujas korekcines priemones. Nuo 2013 m. Vengrijai bus taikomas pereinamasis laikotarpis dėl skolos kriterijaus laikymosi ir, remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, šalis daro pakankamą pažangą siekdama šio skolos kriterijaus laikytis 2013 ir 2014 m.; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra šiek tiek optimistinis. Vengrijos valdžios institucijų 2013 ir 2014 m. augimo projekcijos (atitinkamai 0,7 % ir 1,9 %) yra maždaug puse procentinio punkto didesnės už Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę. Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – iki 2012 m. tvariai panaikinti perviršinį deficitą, kaip nustatyta Tarybos pagal 2012 m. kovo 13 d. Tarybos rekomendaciją pagal pervišinio deficito procedūrą, ir toliau laikytis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo. 2012 m. Vengrija dėjo dideles fiskalines pastangas ir, esant 1,9 % BVP biudžeto deficitui, viršijo Tarybos rekomenduotą 2,5 % BVP tikslą; to pasiekti jai iš dalies padėjo papildomos vienkartinės pajamos, kurios siekė 0,2 % BVP ir papildė Tarybos rekomendacijos paskelbimo metu jau žinomas pajamas. Tačiau 2012 m. ir vėlesnių metų korekcinės priemonės, ypač 2012 m. rudenį paskelbtos priemonės, daugiausia buvo orientuotos į pajamas, visų pirma pastangos buvo nukreiptos į tam tikrus sektorius, todėl kyla abejonių dėl konsolidavimo pastangų tvarumo. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze tiek 2013 m., tiek 2014 m. reikia imtis papildomų veiksmų perviršiniam deficitui tvariai panaikinti. Po Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozės paskelbimo vyriausybė priėmė naują korekcinių priemonių dokumentų rinkinį, pagrindinį dėmesįs skiriant išlaidoms, kuriame, remiantis atnaujintu Komisijos vertinimu, numatoma, kad 2013 ir 2014 m. taikant naujas priemones deficitas nesieks 3 % BVP ribos.

Konvergencijos programoje nustatytas naujas – 1,7 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio struktūrinio balanso tikslas (palyginti su ankstesne – 1,5 % BVP verte). Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. 2012 m. Vengrijos struktūrinis balansas siekė – 0,7 % BVP, t. y. gerokai viršijo patikslintą vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, be to, Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatoma, kad prognozės laikotarpiu vidutinės trukmės laikotarpio tikslo bus laikomasi ir 2013 m. struktūrinis balansas bus – 1,1% BVP, o 2014 m. – – 1,8% BVP. Dėl priemonių, patvirtintų paskelbus Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, struktūrinis balansas ir 2014 m. galėtų viršyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Vyriausybės išlaidų atėmus diskrecinių priemonių pajamas augimo tempas 2013 ir 2014 m. apskritai atitiks pamatinį vidutinės trukmės laikotarpio potencialaus BVP augimo rodiklį, tačiau, kaip planuojama, 2015 ir 2016 m. jį smarkiai viršys. Taigi per šiuos dvejus metus Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus laikomasi nebus. Vyriausybė planuoja valstybės skolos ir BVP santykį programos laikotarpiu nuolatos mažinti (nuo 79,2 % 2012 m. iki 77,2 % 2014 m. ir 73,4 % 2016 m.), bet jis vis tiek viršys 60 % BVP pamatinę vertę. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje atsižvelgus į konsolidavimo planams kylančius pavojus, priešingai, 2014 m. tikėtasi vos pastebimo mažėjimo iki 78,9 % BVP, kuris turėtų būtų apie 0,5 procentinio punkto žemesnis pritaikius naujas korekcines priemones. Nuo 2013 m. Vengrijai bus taikomas pereinamasis laikotarpis dėl skolos kriterijaus laikymosi ir, remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, šalis daro pakankamą pažangą siekdama šio skolos kriterijaus laikytis 2013 ir 2014 m.;

| (11) | vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema vis dar yra tik orientacinė, vadinasi, fiskalinio planavimo laikotarpis atitinka tik faktinius biudžeto metus. Be to, nepaisant kai kurių paskutinių patobulinimų, Fiskalinės tarybos privalomos užduotys ir analitiniai ištekliai kol kas nėra proporcingi jai pavestam beprecedenčiam veto įgaliojimui ir būtinybei vykdyti sistemingą ex post vertinimą, ar laikomasi skaitinių fiskalinių taisyklių. Sustiprinta vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema ir išplėsta Fiskalinės tarybos privaloma kompetencija padėtų sustiprinti neseniai patobulintos fiskalinio valdymo sistemos tvirtumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

(11)

vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema vis dar yra tik orientacinė, vadinasi, fiskalinio planavimo laikotarpis atitinka tik faktinius biudžeto metus. Be to, nepaisant kai kurių paskutinių patobulinimų, Fiskalinės tarybos privalomos užduotys ir analitiniai ištekliai kol kas nėra proporcingi jai pavestam beprecedenčiam veto įgaliojimui ir būtinybei vykdyti sistemingą ex post vertinimą, ar laikomasi skaitinių fiskalinių taisyklių. Sustiprinta vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema ir išplėsta Fiskalinės tarybos privaloma kompetencija padėtų sustiprinti neseniai patobulintos fiskalinio valdymo sistemos tvirtumą ir patikimumą;

| (12) | Vengrijos finansų sektorius sparčiai mažina finansinį įsiskolinimą – iš dalies tą lemia kai kurios politinės priemonės, labai neigiamai paveikusios bankų pelningumą ir paskatinusios kredito sąlygų sugriežtinimą. Vienas iš didžiausių iššūkių finansų sektoriui – valdyti dėl augančio neveiksnių paskolų skaičiaus prastėjančią portfelio kokybę. Pastaraisiais metais vyriausybė, kai kuriais atvejais nepasikonsultavusi su suinteresuotosiomis šalimis bankų sektoriuje, priėmė keletą priemonių, kuriomis siekta padėti skolininkams, paėmusiems paskolas užsienio valiuta. Tačiau šios priemonės ne visada orientuotos į probleminius skolininkus. Priėmus kelias priemones per trumpą laiką gali didėti skolininkų neatsakingo elgesio rizika, nes jie nuolat tikėsis tolesnės valdžios pagalbos. Pasaulinė finansų krizė parodė, kokiu mastu dabartinė bankų sistema gali priversti nacionalines valdžios institucijas imtis veiksmų finansiniam stabilumui išsaugoti. Pagal pirmąją finansinės pagalbos Vengrijai programą akcentuotas modernios priežiūros poreikis, įskaitant efektyvių įgaliojimų suteikimą finansų priežiūros institucijai kritiniu atveju ir bankų ar investicinių įmonių pertvarkymo mechanizmo nustatymą. Nors per pastaruosius trejus metus Vengrijos finansų priežiūros institucijos įgaliojimai smarkiai išplėsti, įstatymų leidėjas jai nesuteikė pakankamų stebėsenos įgaliojimų; |
| --- | --- |

(12)

Vengrijos finansų sektorius sparčiai mažina finansinį įsiskolinimą – iš dalies tą lemia kai kurios politinės priemonės, labai neigiamai paveikusios bankų pelningumą ir paskatinusios kredito sąlygų sugriežtinimą. Vienas iš didžiausių iššūkių finansų sektoriui – valdyti dėl augančio neveiksnių paskolų skaičiaus prastėjančią portfelio kokybę. Pastaraisiais metais vyriausybė, kai kuriais atvejais nepasikonsultavusi su suinteresuotosiomis šalimis bankų sektoriuje, priėmė keletą priemonių, kuriomis siekta padėti skolininkams, paėmusiems paskolas užsienio valiuta. Tačiau šios priemonės ne visada orientuotos į probleminius skolininkus. Priėmus kelias priemones per trumpą laiką gali didėti skolininkų neatsakingo elgesio rizika, nes jie nuolat tikėsis tolesnės valdžios pagalbos. Pasaulinė finansų krizė parodė, kokiu mastu dabartinė bankų sistema gali priversti nacionalines valdžios institucijas imtis veiksmų finansiniam stabilumui išsaugoti. Pagal pirmąją finansinės pagalbos Vengrijai programą akcentuotas modernios priežiūros poreikis, įskaitant efektyvių įgaliojimų suteikimą finansų priežiūros institucijai kritiniu atveju ir bankų ar investicinių įmonių pertvarkymo mechanizmo nustatymą. Nors per pastaruosius trejus metus Vengrijos finansų priežiūros institucijos įgaliojimai smarkiai išplėsti, įstatymų leidėjas jai nesuteikė pakankamų stebėsenos įgaliojimų;

| (13) | Vengrija nesilaikė 2012 m. rekomendacijos nustatyti neiškraipomąją, stabilią įmonių apmokestinimo sistemą ir padidino mokesčių naštą tam tikriems įmonių sektoriams, juos apmokestinusi nuolatiniais sektoriniais papildomais mokesčiais. Nors naujų smulkiojo verslo mokesčių įvedimas pagal Darbo apsaugos įstatymą yra tinkamos struktūros, kelių skirtingų mokesčių tarifų egzistavimas įmonių sektoriuose trukdo veiksmingai paskirstyti išteklius ir daro poveikį investicijoms ir skolinimui. Siekiant mažinti darbo jėgai taikomų mokesčių pleišto poveikį, žengtas teisingas žingsnis – pagal Darbo apsaugos įstatymą nustatytas sumažintas socialinių draudimo įmokų tarifas. Tačiau mažai uždirbantiems darbuotojams būdingas mokesčių pleištas vis dar didelis, tad siekiant atsižvelgti į šios grupės poreikius sistemą reikėtų tobulinti. Be to, Vengrija planuoja spręsti mokestinių prievolių nevykdymo problemą keliomis priemonėmis, kaip antai visų kasos aparatų privalomu ryšiu su mokesčių administratoriumi. Energijos mokesčių srityje taikytos priemonės neskatino mažinti energijos suvartojimo ir darė iškraipomąjį poveikį; |
| --- | --- |

(13)

Vengrija nesilaikė 2012 m. rekomendacijos nustatyti neiškraipomąją, stabilią įmonių apmokestinimo sistemą ir padidino mokesčių naštą tam tikriems įmonių sektoriams, juos apmokestinusi nuolatiniais sektoriniais papildomais mokesčiais. Nors naujų smulkiojo verslo mokesčių įvedimas pagal Darbo apsaugos įstatymą yra tinkamos struktūros, kelių skirtingų mokesčių tarifų egzistavimas įmonių sektoriuose trukdo veiksmingai paskirstyti išteklius ir daro poveikį investicijoms ir skolinimui. Siekiant mažinti darbo jėgai taikomų mokesčių pleišto poveikį, žengtas teisingas žingsnis – pagal Darbo apsaugos įstatymą nustatytas sumažintas socialinių draudimo įmokų tarifas. Tačiau mažai uždirbantiems darbuotojams būdingas mokesčių pleištas vis dar didelis, tad siekiant atsižvelgti į šios grupės poreikius sistemą reikėtų tobulinti. Be to, Vengrija planuoja spręsti mokestinių prievolių nevykdymo problemą keliomis priemonėmis, kaip antai visų kasos aparatų privalomu ryšiu su mokesčių administratoriumi. Energijos mokesčių srityje taikytos priemonės neskatino mažinti energijos suvartojimo ir darė iškraipomąjį poveikį;

| (14) | nežiūrint pastarojo meto pagerėjimų, žemas užimtumo lygis siejamas su labai žemu dalyvavimu darbo rinkoje. Jaunimo nedarbas išaugo nuo 11 % 2001 m. iki 28,1 % 2012 m. Viešųjų darbų sistema, kuriai naudojami įvairūs biudžeto ištekliai, siekiama užuot mokėjus socialines pašalpas ilgalaikiams bedarbiams teikti su darbu susijusių pajamų, tačiau jos ilgalaikis poveikis didinant galimybes įsidarbinti dar turi būti įrodytas. Vengrija sustiprino aktyvios darbo rinkos politikos veiksmus, tačiau kai kuriems palankių sąlygų neturintiems asmenims turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos jais naudotis. Suaugusiųjų mokymasis visą gyvenimą dar vis neaktyviausias Sąjungoje. Per pastaruosius penkerius metus moterų užimtumo lygis išliko toks pats žemas. Siekdama skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje, vyriausybė plėtė vaikų priežiūros paslaugas ir skatino lanksčią darbo tvarką. Socialinė padėtis toliau prastėja: 31 % gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, didelė dalis žmonių patiria sunkių materialinių nepriteklių. Skurdas toliau neproporcingai įsigalėjęs palankių sąlygų neturinčiose srityse ir bendruomenėse, visų pirma romų bendruomenėje; |
| --- | --- |

(14)

nežiūrint pastarojo meto pagerėjimų, žemas užimtumo lygis siejamas su labai žemu dalyvavimu darbo rinkoje. Jaunimo nedarbas išaugo nuo 11 % 2001 m. iki 28,1 % 2012 m. Viešųjų darbų sistema, kuriai naudojami įvairūs biudžeto ištekliai, siekiama užuot mokėjus socialines pašalpas ilgalaikiams bedarbiams teikti su darbu susijusių pajamų, tačiau jos ilgalaikis poveikis didinant galimybes įsidarbinti dar turi būti įrodytas. Vengrija sustiprino aktyvios darbo rinkos politikos veiksmus, tačiau kai kuriems palankių sąlygų neturintiems asmenims turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos jais naudotis. Suaugusiųjų mokymasis visą gyvenimą dar vis neaktyviausias Sąjungoje. Per pastaruosius penkerius metus moterų užimtumo lygis išliko toks pats žemas. Siekdama skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje, vyriausybė plėtė vaikų priežiūros paslaugas ir skatino lanksčią darbo tvarką. Socialinė padėtis toliau prastėja: 31 % gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, didelė dalis žmonių patiria sunkių materialinių nepriteklių. Skurdas toliau neproporcingai įsigalėjęs palankių sąlygų neturinčiose srityse ir bendruomenėse, visų pirma romų bendruomenėje;

| (15) | dėl keleto priemonių, įskaitant apribojimus investuotojams, ir nestabilios reguliavimo sistemos verslo aplinka Vengrijoje per pastaruosius trejus metus nuolat prastėjo. Neseniai nustatyti apribojimai, kurių poveikis užsienio investuotojams neproporcingas, daugiausia susiję su paslaugų sektoriumi, įskaitant mažmeninę prekybą. Supaprastintos valdžios programoje numatyta 114 priemonių įmonių administracinei naštai sumažinti maždaug 500 mlrd. forintų, tačiau programos įgyvendinimas šiek tiek vėluoja. Viešojo pirkimo sričiai toliau būdinga menka konkurencija, nors 2012 m. sausio 1 d. įsigaliojo naujas įstatymas. Pagrindinę Vengrijos programos dalį sudaro kovos su korupcija programa. Tačiau kovos su korupcija programa pagrindinis dėmesys skiriamas viešajai administracijai ir nesprendžiama nei nepakankamo įstatymų vykdymo užtikrinimo šioje srityje problema, nei griežtesnės partijų finansavimo, keliančio didelį susirūpinimą, kontrolės problema. Nežiūrinti to, kad yra jau įgyvendinami pagrindiniai veiksmai, daugelio deklaruotų veiksmų dar nesiimta. Problemų kelia ir įgyvendintų priemonių stebėjimo trūkumas. 2012 ir 2013 m. įvykiai Vengrijoje privertė suabejoti teismų sistemos nepriklausomumu. Pagal Inovacijų sąjungos rezultatų suvestinę Vengrija laikoma nuosaikia novatore. Verslo investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) daugiausia atliekamos užsienio kapitalo įmonių; |
| --- | --- |

(15)

dėl keleto priemonių, įskaitant apribojimus investuotojams, ir nestabilios reguliavimo sistemos verslo aplinka Vengrijoje per pastaruosius trejus metus nuolat prastėjo. Neseniai nustatyti apribojimai, kurių poveikis užsienio investuotojams neproporcingas, daugiausia susiję su paslaugų sektoriumi, įskaitant mažmeninę prekybą. Supaprastintos valdžios programoje numatyta 114 priemonių įmonių administracinei naštai sumažinti maždaug 500 mlrd. forintų, tačiau programos įgyvendinimas šiek tiek vėluoja. Viešojo pirkimo sričiai toliau būdinga menka konkurencija, nors 2012 m. sausio 1 d. įsigaliojo naujas įstatymas. Pagrindinę Vengrijos programos dalį sudaro kovos su korupcija programa. Tačiau kovos su korupcija programa pagrindinis dėmesys skiriamas viešajai administracijai ir nesprendžiama nei nepakankamo įstatymų vykdymo užtikrinimo šioje srityje problema, nei griežtesnės partijų finansavimo, keliančio didelį susirūpinimą, kontrolės problema. Nežiūrinti to, kad yra jau įgyvendinami pagrindiniai veiksmai, daugelio deklaruotų veiksmų dar nesiimta. Problemų kelia ir įgyvendintų priemonių stebėjimo trūkumas. 2012 ir 2013 m. įvykiai Vengrijoje privertė suabejoti teismų sistemos nepriklausomumu. Pagal Inovacijų sąjungos rezultatų suvestinę Vengrija laikoma nuosaikia novatore. Verslo investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) daugiausia atliekamos užsienio kapitalo įmonių;

| (16) | Vengrijai pavyko sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių. Tačiau atsižvelgiant į toliau vyraujančius didelius regionų skirtumus, jei naujai nustatyti centralizuotos valstybinės švietimo sistemos elementai nebus įgyvendinami apdairiai, gali didėti neigiamas poveikis, socialinė nelygybė ir segregacija. Nors pastaraisiais metais į aukštojo mokslo įstaigas įstojančių studentų skaičius smarkiai išaugo, reikia daugiau pastangų siekiant ES vidurkio ir strategijos „Europa 2020“ nacionalinio tikslo. Turėtų būti užtikrinama, kad vykstanti aukštojo mokslo reforma pagerintų prieigą palankių sąlygų neturintiems jaunuoliams įstoti studijuoti; |
| --- | --- |

(16)

Vengrijai pavyko sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių. Tačiau atsižvelgiant į toliau vyraujančius didelius regionų skirtumus, jei naujai nustatyti centralizuotos valstybinės švietimo sistemos elementai nebus įgyvendinami apdairiai, gali didėti neigiamas poveikis, socialinė nelygybė ir segregacija. Nors pastaraisiais metais į aukštojo mokslo įstaigas įstojančių studentų skaičius smarkiai išaugo, reikia daugiau pastangų siekiant ES vidurkio ir strategijos „Europa 2020“ nacionalinio tikslo. Turėtų būti užtikrinama, kad vykstanti aukštojo mokslo reforma pagerintų prieigą palankių sąlygų neturintiems jaunuoliams įstoti studijuoti;

| (17) | Szello Kalmano plane, kuriuo siekiama didinti viešojo transporto ekonominį efektyvumą ir veikimą, numatytų priemonių įgyvendinimas smarkiai vėluoja, o visapusiškos transporto strategijos nebuvimas trukdo transporto sistemos finansų tvarumui. Nors, kaip rekomenduota 2012 m., Vengrija tinkamai išplėtė energijos tinklų jungtis su savo kaimynėmis, susirūpinimą vis dar kelia tai, kad energetikos reguliavimo institucija negali nepriklausomai nustatyti energijos tarifų, o reguliuojamų energijos kainų dalis – labai didelė namų ūkio vartotojams ir mažoms bei vidutinio dydžio įmonėms (MVDĮ); |
| --- | --- |

(17)

Szello Kalmano plane, kuriuo siekiama didinti viešojo transporto ekonominį efektyvumą ir veikimą, numatytų priemonių įgyvendinimas smarkiai vėluoja, o visapusiškos transporto strategijos nebuvimas trukdo transporto sistemos finansų tvarumui. Nors, kaip rekomenduota 2012 m., Vengrija tinkamai išplėtė energijos tinklų jungtis su savo kaimynėmis, susirūpinimą vis dar kelia tai, kad energetikos reguliavimo institucija negali nepriklausomai nustatyti energijos tarifų, o reguliuojamų energijos kainų dalis – labai didelė namų ūkio vartotojams ir mažoms bei vidutinio dydžio įmonėms (MVDĮ);

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 ir 7 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 ir 7 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Vengrijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Vykdyti patikimą augimą skatinančią fiskalinę strategiją, patikslinant reikalingas priemones, orientuotas į išlaidų mažinimą, ir išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslo įgyvendinimas per konvergencijos programos laikotarpį. Remiantis minėtais veiksmais, patikimai mažinti valdžios sektoriaus skolą, kartu siekiant mažinti susidariusį makroekonominį disbalansą. Tobulinti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą, įpareigojant jos privalomai laikytis ir ją glaudžiai susiejant su skaitinėmis fiskalinėmis taisyklėmis. Fiskalinei tarybai suteikti daugiau įgaliojimų ir didinti jos skaidrumą, įskaitant įgaliojimus vykdyti sistemingą ex post stebėjimą, ar laikomasi skaitinių fiskalinių taisyklių, ir periodiškai rengti makrofiskalines prognozes ir esminių politikos pasiūlymų poveikio biudžetui vertinimus. |
| --- | --- |

1.

Vykdyti patikimą augimą skatinančią fiskalinę strategiją, patikslinant reikalingas priemones, orientuotas į išlaidų mažinimą, ir išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslo įgyvendinimas per konvergencijos programos laikotarpį. Remiantis minėtais veiksmais, patikimai mažinti valdžios sektoriaus skolą, kartu siekiant mažinti susidariusį makroekonominį disbalansą. Tobulinti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą, įpareigojant jos privalomai laikytis ir ją glaudžiai susiejant su skaitinėmis fiskalinėmis taisyklėmis. Fiskalinei tarybai suteikti daugiau įgaliojimų ir didinti jos skaidrumą, įskaitant įgaliojimus vykdyti sistemingą ex post stebėjimą, ar laikomasi skaitinių fiskalinių taisyklių, ir periodiškai rengti makrofiskalines prognozes ir esminių politikos pasiūlymų poveikio biudžetui vertinimus.

| 2. | Padėti atkurti įprastines skolinimo ekonomikai sąlygas, pirmiausia gerinant kapitalo kaupimo pajėgumus finansų sektoriuje, inter alia, mažinant šiam sektoriui dabar tenkančią papildomą naštą. Gerinti portfelio kokybę, iš bankų balansų pašalinant blogą turtą, aktyviai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis dėl naujų politikos iniciatyvų ir užtikrinti, kad naujos politikos priemonės nedidintų skolininkų neatsakingo elgesio rizikos. Gerinti finansinį reguliavimą ir priežiūrą, visų pirma Vengrijos finansų priežiūros institucijai suteikiant efektyvesnių įgaliojimų kritiniu atveju ir nustatant bankų ar investicinių įmonių pertvarkymo tvarką. |
| --- | --- |

2.

Padėti atkurti įprastines skolinimo ekonomikai sąlygas, pirmiausia gerinant kapitalo kaupimo pajėgumus finansų sektoriuje, inter alia, mažinant šiam sektoriui dabar tenkančią papildomą naštą. Gerinti portfelio kokybę, iš bankų balansų pašalinant blogą turtą, aktyviai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis dėl naujų politikos iniciatyvų ir užtikrinti, kad naujos politikos priemonės nedidintų skolininkų neatsakingo elgesio rizikos. Gerinti finansinį reguliavimą ir priežiūrą, visų pirma Vengrijos finansų priežiūros institucijai suteikiant efektyvesnių įgaliojimų kritiniu atveju ir nustatant bankų ar investicinių įmonių pertvarkymo tvarką.

| 3. | Užtikrinti stabilią, geriau subalansuotą ir nuspėjamą pelno mokesčių sistemą. Siekiant skatinti augimą ir užimtumą, supaprastinti pelno apmokestinimą ir kuo labiau sumažinti išteklių paskirstymo iškraipymą, kurį lemia skirtingiems sektoriams taikomi skirtingi mokesčiai. Toliau koreguoti darbo jėgos apmokestinimą taip, kad jis skatintų užimtumą, t. y. mažai uždirbantiems darbuotojams mokesčių pleištą mažinti, inter alia, tobulinant tinkamumo kriterijus pagal Darbo apsaugos įstatymą ir keičiant jiems taikomus mokesčius aplinkosaugos mokesčiais. Sparčiau užbaigti įgyvendinti jau paskelbtas priemones, kuriomis siekiama gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mažinti jo sąnaudas. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti stabilią, geriau subalansuotą ir nuspėjamą pelno mokesčių sistemą. Siekiant skatinti augimą ir užimtumą, supaprastinti pelno apmokestinimą ir kuo labiau sumažinti išteklių paskirstymo iškraipymą, kurį lemia skirtingiems sektoriams taikomi skirtingi mokesčiai. Toliau koreguoti darbo jėgos apmokestinimą taip, kad jis skatintų užimtumą, t. y. mažai uždirbantiems darbuotojams mokesčių pleištą mažinti, inter alia, tobulinant tinkamumo kriterijus pagal Darbo apsaugos įstatymą ir keičiant jiems taikomus mokesčius aplinkosaugos mokesčiais. Sparčiau užbaigti įgyvendinti jau paskelbtas priemones, kuriomis siekiama gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mažinti jo sąnaudas.

| 4. | Spręsti jaunimo nedarbo problemą, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą (6). Stiprinti aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir tobulinti Valstybinės užimtumo tarnybos klientų profilio nustatymo sistemą. Mažinti viešųjų darbų sistemos dominavimą taikant užimtumo priemones ir stiprinti šios sistemos aktyvumo skatinimo elementus. Stiprinti mokymo programas, siekiant didinti mokymosi visą gyvenimą dalyvių skaičių. Siekiant skatinti moteris dirbti, toliau plėsti vaikų priežiūros paslaugas. Siekiant mažinti skurdą, ypač vaikų ir romų skurdą, užtikrinti, kad į Nacionalinės socialinės integracijos strategijos tikslą būtų atsižvelgta visose politikos srityse. |
| --- | --- |

4.

Spręsti jaunimo nedarbo problemą, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą (6). Stiprinti aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir tobulinti Valstybinės užimtumo tarnybos klientų profilio nustatymo sistemą. Mažinti viešųjų darbų sistemos dominavimą taikant užimtumo priemones ir stiprinti šios sistemos aktyvumo skatinimo elementus. Stiprinti mokymo programas, siekiant didinti mokymosi visą gyvenimą dalyvių skaičių. Siekiant skatinti moteris dirbti, toliau plėsti vaikų priežiūros paslaugas. Siekiant mažinti skurdą, ypač vaikų ir romų skurdą, užtikrinti, kad į Nacionalinės socialinės integracijos strategijos tikslą būtų atsižvelgta visose politikos srityse.

| 5. | Sukurti verslui palankią aplinką, visų pirma atkurti patrauklias sąlygas tiesioginiams užsienio investuotojams, didinant reguliavimo sistemos stabilumą ir skatinant konkurenciją rinkoje. Užtikrinti visišką numatytų priemonių įgyvendinimą, kad būtų sumažinta administracinė našta, viešojo pirkimo srityje padidinta konkurencija ir toliau imtasi tinkamų kovos su korupcija priemonių. Toliau stiprinti teisminę sistemą. Panaikinti neseniai nustatytas kliūtis paslaugų sektoriuje, įskaitant mažmeninę prekybą. Teikti tikslines paskatas novatoriškoms įmonėms remti. |
| --- | --- |

5.

Sukurti verslui palankią aplinką, visų pirma atkurti patrauklias sąlygas tiesioginiams užsienio investuotojams, didinant reguliavimo sistemos stabilumą ir skatinant konkurenciją rinkoje. Užtikrinti visišką numatytų priemonių įgyvendinimą, kad būtų sumažinta administracinė našta, viešojo pirkimo srityje padidinta konkurencija ir toliau imtasi tinkamų kovos su korupcija priemonių. Toliau stiprinti teisminę sistemą. Panaikinti neseniai nustatytas kliūtis paslaugų sektoriuje, įskaitant mažmeninę prekybą. Teikti tikslines paskatas novatoriškoms įmonėms remti.

| 6. | Įgyvendinti nacionalinę kovos su mokyklos nebaigimu strategiją ir užtikrinti, kad švietimo sistema visiems jaunuoliams suteiktų darbo rinkoje reikalingų įgūdžių, gebėjimų ir kvalifikaciją. Gerinti galimybes integruotis bendrojo mokslo sistemoje tiems, kurie neturi palankų sąlygų, ypač romams. Remti perėjimą tarp įvairių švietimo pakopų, taip pat ieškant darbo. Įgyvendinti aukštojo mokslo reformą, užtikrinsiančią geresnius tretinio išsilavinimo rezultatus, ypač tarp palankių sąlygų neturinčių studentų. |
| --- | --- |

6.

Įgyvendinti nacionalinę kovos su mokyklos nebaigimu strategiją ir užtikrinti, kad švietimo sistema visiems jaunuoliams suteiktų darbo rinkoje reikalingų įgūdžių, gebėjimų ir kvalifikaciją. Gerinti galimybes integruotis bendrojo mokslo sistemoje tiems, kurie neturi palankų sąlygų, ypač romams. Remti perėjimą tarp įvairių švietimo pakopų, taip pat ieškant darbo. Įgyvendinti aukštojo mokslo reformą, užtikrinsiančią geresnius tretinio išsilavinimo rezultatus, ypač tarp palankių sąlygų neturinčių studentų.

| 7. | Laipsniškai panaikinti reguliuojamas energijos kainas, kartu užtikrinant veiksmingą ekonomiškai pažeidžiamų vartotojų apsaugą. Imtis tolesnių veiksmų nacionalinės reguliavimo institucijos nepriklausomumui užtikrinti. Užtikrinti valstybės valdomų transporto sektoriaus įmonių finansų tvarumą, mažinant veiklos sąnaudas ir didinant pajamas. |
| --- | --- |

7.

Laipsniškai panaikinti reguliuojamas energijos kainas, kartu užtikrinant veiksmingą ekonomiškai pažeidžiamų vartotojų apsaugą. Imtis tolesnių veiksmų nacionalinės reguliavimo institucijos nepriklausomumui užtikrinti. Užtikrinti valstybės valdomų transporto sektoriaus įmonių finansų tvarumą, mažinant veiklos sąnaudas ir didinant pajamas.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 40.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Sukurta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/42

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Italijos stabilumo programos

2013/C 217/11

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Italijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Italijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Italijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Italijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo sistemos ataskaitą, kurioje nustatė, kad Italija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo sistemos ataskaitą, kurioje nustatė, kad Italija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Italijos nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatus. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Italijoje susidarė makroekonominis disbalansas, kuris reikalauja imtis ryžtingų politinių veiksmų. Visų pirma, sumažėjęs išorės konkurencingumas ir didelis valstybės įsiskolinimas užsitęsusio silpno ekonomikos augimo sąlygomis išlieka pagrindiniu Italijos makroekonominiu disbalansu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Italijos nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatus. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Italijoje susidarė makroekonominis disbalansas, kuris reikalauja imtis ryžtingų politinių veiksmų. Visų pirma, sumažėjęs išorės konkurencingumas ir didelis valstybės įsiskolinimas užsitęsusio silpno ekonomikos augimo sąlygomis išlieka pagrindiniu Italijos makroekonominiu disbalansu;

| (9) | 2013 m. balandžio 11 d. Italija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Netrukus po to naujoji Vyriausybė, paskirta balandžio 28 d., pareiškė ketinimą stiprinti struktūrinių reformų darbotvarkę, kartu patvirtindama stabilumo programoje numatytus biudžeto tikslus. Gegužės 17 d. buvo priimtas dekretas-įstatymas, kuriame numatytos naujos nuostatos dėl nekilnojamojo turto apmokestinimo ir darbo užmokesčio priedų sistemos pakankamai darbo neturintiems darbuotojams pratęsimas. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų ir naujųjų Vyriausybės priimtų priemonių tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 11 d. Italija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Netrukus po to naujoji Vyriausybė, paskirta balandžio 28 d., pareiškė ketinimą stiprinti struktūrinių reformų darbotvarkę, kartu patvirtindama stabilumo programoje numatytus biudžeto tikslus. Gegužės 17 d. buvo priimtas dekretas-įstatymas, kuriame numatytos naujos nuostatos dėl nekilnojamojo turto apmokestinimo ir darbo užmokesčio priedų sistemos pakankamai darbo neturintiems darbuotojams pratęsimas. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų ir naujųjų Vyriausybės priimtų priemonių tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad 2014 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze. Tas scenarijus yra tikėtinas nuo 2015 m. Vis dėlto turi būti laikomasi prielaidos, kad patvirtintos struktūrinės reformos bus visiškai įgyvendintos, o tai tebėra sunkus uždavinys. Stabilumo programoje išdėstytą biudžeto strategiją patvirtino naujoji Vyriausybė, o Parlamentas jai pritarė. Ja siekiama išlaikyti mažesnį nei 3 % BVP Sutarties pamatinė vertė deficitą visą programos laikotarpį, pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą 2013 m. ir nuo 2014 m. mažinti skolos ir BVP santykį. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas struktūriškai subalansuoti biudžeto poziciją, atitinkantis Stabilumo ir augimo paktą. 2012 m. deficitas buvo sumažintas iki 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės ir pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę tikimasi, kad 2013–2014 m. jis išliks mažesnis už Sutarties pamatinę vertę. Nustatyta, kad gegužės 17 d. Italijos Vyriausybės priimtos nuostatos neturės didelės įtakos deficitui, jei bus įgyvendinamos nuosekliai. Kaip aprašyta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos priimtame sprendime dėl perviršinio deficito procedūros nutraukimo, teisės aktuose įsigaliojo dvi apsaugos sąlygos siekiant užtikrinti biudžeto tikslų pasiekimą. Prognozuojama, kad nuo 2009 m. iki 2012 m. iš viso 2,7 procentinio punkto padidėjus BVP, ir darant prielaidą, kad nebus kitų politikos pokyčių, struktūrinis balansas kaip BVP dalis 2013 m. dar padidės procentiniu punktu iki -0,5 %, o 2014 m. šiek tiek sumažės.
  Struktūrinis pirminis balansas 2014 m. turėtų pasiekti beveik 5 % BVP. Struktūrinis 2013 m. prognozės koregavimas yra tinkamas, taip pat remiantis išlaidų, atėmus diskrecines pajamų didinimo priemones, analize, o 2014 m., remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, numatomas nukrypimas nuo koregavimo plano, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks aukščiausią ribą 2013 m., o po to pradės mažėti, be kita ko, dėl numatomų pajamų iš privatizacijos, sudarančių 1 procentinį punktą BVP per metus. Tačiau prognozuojamas skolos ir BVP santykis toliau didėja iki 132,2 % BVP ne vėliau kaip 2014 m. laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, nes, be kita ko, grąžinama komercinė skola (tai prideda apie 2,5 procentinio punkto 2013–2014 m.), o privatizacijos pajamos neįtrauktos, nes išsami informacija dar nepateikta. Nuo 2013 m. Italijoje prasideda trejų metų pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos kriterijaus atitikimu, o skolos trajektorija stabilumo programoje užtikrina pakankamą pažangą siekiant jį atitikti. Tačiau deficito ir skolos projekcijos stabilumo programoje yra grindžiamos visišku biudžeto priemonių įgyvendinimu ir struktūrinių reformų priėmimu, kuris yra labai svarbus rinkos pasitikėjimui užtikrinti ir augimui bei darbo vietų kūrimui skatinti; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad 2014 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze. Tas scenarijus yra tikėtinas nuo 2015 m. Vis dėlto turi būti laikomasi prielaidos, kad patvirtintos struktūrinės reformos bus visiškai įgyvendintos, o tai tebėra sunkus uždavinys. Stabilumo programoje išdėstytą biudžeto strategiją patvirtino naujoji Vyriausybė, o Parlamentas jai pritarė. Ja siekiama išlaikyti mažesnį nei 3 % BVP Sutarties pamatinė vertė deficitą visą programos laikotarpį, pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą 2013 m. ir nuo 2014 m. mažinti skolos ir BVP santykį. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas struktūriškai subalansuoti biudžeto poziciją, atitinkantis Stabilumo ir augimo paktą. 2012 m. deficitas buvo sumažintas iki 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės ir pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę tikimasi, kad 2013–2014 m. jis išliks mažesnis už Sutarties pamatinę vertę. Nustatyta, kad gegužės 17 d. Italijos Vyriausybės priimtos nuostatos neturės didelės įtakos deficitui, jei bus įgyvendinamos nuosekliai. Kaip aprašyta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos priimtame sprendime dėl perviršinio deficito procedūros nutraukimo, teisės aktuose įsigaliojo dvi apsaugos sąlygos siekiant užtikrinti biudžeto tikslų pasiekimą. Prognozuojama, kad nuo 2009 m. iki 2012 m. iš viso 2,7 procentinio punkto padidėjus BVP, ir darant prielaidą, kad nebus kitų politikos pokyčių, struktūrinis balansas kaip BVP dalis 2013 m. dar padidės procentiniu punktu iki -0,5 %, o 2014 m. šiek tiek sumažės.

Struktūrinis pirminis balansas 2014 m. turėtų pasiekti beveik 5 % BVP. Struktūrinis 2013 m. prognozės koregavimas yra tinkamas, taip pat remiantis išlaidų, atėmus diskrecines pajamų didinimo priemones, analize, o 2014 m., remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, numatomas nukrypimas nuo koregavimo plano, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks aukščiausią ribą 2013 m., o po to pradės mažėti, be kita ko, dėl numatomų pajamų iš privatizacijos, sudarančių 1 procentinį punktą BVP per metus. Tačiau prognozuojamas skolos ir BVP santykis toliau didėja iki 132,2 % BVP ne vėliau kaip 2014 m. laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, nes, be kita ko, grąžinama komercinė skola (tai prideda apie 2,5 procentinio punkto 2013–2014 m.), o privatizacijos pajamos neįtrauktos, nes išsami informacija dar nepateikta. Nuo 2013 m. Italijoje prasideda trejų metų pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos kriterijaus atitikimu, o skolos trajektorija stabilumo programoje užtikrina pakankamą pažangą siekiant jį atitikti. Tačiau deficito ir skolos projekcijos stabilumo programoje yra grindžiamos visišku biudžeto priemonių įgyvendinimu ir struktūrinių reformų priėmimu, kuris yra labai svarbus rinkos pasitikėjimui užtikrinti ir augimui bei darbo vietų kūrimui skatinti;

| (11) | nors siekiant skatinti fiskalinį tvarumą ir augimą buvo patvirtintos svarbios reformos, visiškas jų įgyvendinimas dar neužbaigtas ir reikalingi tolesni veiksmai. Kai kurios pasiūlytos priemonės dar yra nepatvirtintos arba joms dar reikia įgyvendinamųjų teisės aktų ir egzistuoja rizika, kad jos nebus nuosekliai taikomos visuose valdžios lygmenyse. Nepaisant įgyvendintų veiksmų, viešojo administravimo veiksmingumą reglamentavimo ir procedūrų sistemos, valdymo kokybės ir administracinių gebėjimų požiūriu ir toliau mažina trūkumai, turintys neigiamos įtakos reformų įgyvendinimui ir verslo aplinkai; |
| --- | --- |

(11)

nors siekiant skatinti fiskalinį tvarumą ir augimą buvo patvirtintos svarbios reformos, visiškas jų įgyvendinimas dar neužbaigtas ir reikalingi tolesni veiksmai. Kai kurios pasiūlytos priemonės dar yra nepatvirtintos arba joms dar reikia įgyvendinamųjų teisės aktų ir egzistuoja rizika, kad jos nebus nuosekliai taikomos visuose valdžios lygmenyse. Nepaisant įgyvendintų veiksmų, viešojo administravimo veiksmingumą reglamentavimo ir procedūrų sistemos, valdymo kokybės ir administracinių gebėjimų požiūriu ir toliau mažina trūkumai, turintys neigiamos įtakos reformų įgyvendinimui ir verslo aplinkai;

| (12) | norint pagerinti verslo aplinką ir sumažinti pernelyg ilgą bylų nagrinėjimo trukmę, neišspręstų bylų skaičių ir didelį teisminių ginčų skaičių, reikia užbaigti civilinės teisenos reformą skubiai įgyvendinant teismų organizacijos peržiūrą. 2012 m. spalio mėn. Konstituciniam teismui priėmus sprendimą dėl tarpininkavimo, reikia imtis veiksmų, kad būtų skatinamas neteisminių ginčų sprendimo priemonių naudojimas. Didelį susirūpinimą kelia korupcija, dėl kurios patiriamos išlaidos sudaro maždaug 4 % BVP ir labai trukdo atsigauti ekonomikai. 2012 m. lapkričio mėn. Kovos su korupcija įstatyme reikalaujama imtis tolesnių veiksmų ir dar veiksmingiau mažinti korupciją, visų pirma kalbant apie senaties terminus, kurie šiuo metu yra labai trumpi; |
| --- | --- |

(12)

norint pagerinti verslo aplinką ir sumažinti pernelyg ilgą bylų nagrinėjimo trukmę, neišspręstų bylų skaičių ir didelį teisminių ginčų skaičių, reikia užbaigti civilinės teisenos reformą skubiai įgyvendinant teismų organizacijos peržiūrą. 2012 m. spalio mėn. Konstituciniam teismui priėmus sprendimą dėl tarpininkavimo, reikia imtis veiksmų, kad būtų skatinamas neteisminių ginčų sprendimo priemonių naudojimas. Didelį susirūpinimą kelia korupcija, dėl kurios patiriamos išlaidos sudaro maždaug 4 % BVP ir labai trukdo atsigauti ekonomikai. 2012 m. lapkričio mėn. Kovos su korupcija įstatyme reikalaujama imtis tolesnių veiksmų ir dar veiksmingiau mažinti korupciją, visų pirma kalbant apie senaties terminus, kurie šiuo metu yra labai trumpi;

| (13) | kartu su kol kas įgyvendinta plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo strategija 2012 m. balandžio mėn. į Konstituciją buvo įtraukta subalansuoto biudžeto taisyklė ir buvo imtasi veiksmų viešųjų išlaidų veiksmingumui ir kokybei gerinti. Tačiau dėl įgyvendinimo trūkumų šie veiksmai nebuvo visiškai veiksmingi. Politiniai nesutarimai sutrukdė atlikti būtiną provincijų skaičiaus mažinimą. Sanglaudos veiksmų planas suteikė galimybę paspartinti struktūrinių fondų lėšų, sudarančių apie 11,9 mlrd. EUR, įsisavinimą trimis etapais. Vis dėlto bendro fondų valdymo gerinimas išlieka nepakankamas, ypač Italijos pietuose, ir tai kelia susirūpinimą dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio. Taigi dar lieka daug galimybių viešųjų išlaidų veiksmingumui didinti; |
| --- | --- |

(13)

kartu su kol kas įgyvendinta plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo strategija 2012 m. balandžio mėn. į Konstituciją buvo įtraukta subalansuoto biudžeto taisyklė ir buvo imtasi veiksmų viešųjų išlaidų veiksmingumui ir kokybei gerinti. Tačiau dėl įgyvendinimo trūkumų šie veiksmai nebuvo visiškai veiksmingi. Politiniai nesutarimai sutrukdė atlikti būtiną provincijų skaičiaus mažinimą. Sanglaudos veiksmų planas suteikė galimybę paspartinti struktūrinių fondų lėšų, sudarančių apie 11,9 mlrd. EUR, įsisavinimą trimis etapais. Vis dėlto bendro fondų valdymo gerinimas išlieka nepakankamas, ypač Italijos pietuose, ir tai kelia susirūpinimą dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio. Taigi dar lieka daug galimybių viešųjų išlaidų veiksmingumui didinti;

| (14) | tradiciškai lemiamą vaidmenį palaikant Italijos ekonominę veiklą atlieka bankai, visų pirma skolindami mažoms įmonėms, tačiau jų galimybės imtis šio vaidmens susilpnėjo dėl užsitęsusio ekonomikos nuosmukio. Išaugusi kredito rizika esant dideliam ir vis didėjančiam neveiksnių paskolų skaičiui prisidėjo prie skolinimo sumažėjimo ir dar labiau mažina nedidelį bankų pelningumą. Todėl Italijos bankas vertina atidėjinių blogoms paskoloms tinkamumą vykdydamas patikras vietoje. Specifiniai kai kurių Italijos bankų valdymo ypatumai gali riboti jų finansinio tarpininkavimo efektyvumą. Buvo priimtos priemonės nebankinių finansavimo šaltinių, visų pirma finansavimo iš nuosavo kapitalo ir įmonių obligacijų, naudojimui skatinti ir inovacijų pajėgumams skatinti, tačiau jų taikymo sritis kol kas ribota ir jos dar nėra visiškai įgyvendintos. 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (5) perkėlimas į nacionalinę teisę ir numatomas susikaupusios komercinės skolos grąžinimas padės didinti įmonių likvidumą; |
| --- | --- |

(14)

tradiciškai lemiamą vaidmenį palaikant Italijos ekonominę veiklą atlieka bankai, visų pirma skolindami mažoms įmonėms, tačiau jų galimybės imtis šio vaidmens susilpnėjo dėl užsitęsusio ekonomikos nuosmukio. Išaugusi kredito rizika esant dideliam ir vis didėjančiam neveiksnių paskolų skaičiui prisidėjo prie skolinimo sumažėjimo ir dar labiau mažina nedidelį bankų pelningumą. Todėl Italijos bankas vertina atidėjinių blogoms paskoloms tinkamumą vykdydamas patikras vietoje. Specifiniai kai kurių Italijos bankų valdymo ypatumai gali riboti jų finansinio tarpininkavimo efektyvumą. Buvo priimtos priemonės nebankinių finansavimo šaltinių, visų pirma finansavimo iš nuosavo kapitalo ir įmonių obligacijų, naudojimui skatinti ir inovacijų pajėgumams skatinti, tačiau jų taikymo sritis kol kas ribota ir jos dar nėra visiškai įgyvendintos. 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (5) perkėlimas į nacionalinę teisę ir numatomas susikaupusios komercinės skolos grąžinimas padės didinti įmonių likvidumą;

| (15) | 2012 m. birželio mėn. buvo patvirtinta plataus masto darbo rinkos reforma, kuria sprendžiami darbo rinkos nelankstumo ir segmentacijos klausimai. Reforma turi būti užbaigta priimant įgyvendinimo teisės aktus ir atidžiai stebint konkretų jų įgyvendinimą. Be to, valstybinės įdarbinimo tarnybos dar turi būti sujungtos su bedarbio pašalpų administracija, kad būtų geriau įgyvendinamos veiksmingos aktyvumo skatinimo strategijos. 2011–2013 m. vienas po kito priimtais susitarimais socialiniai partneriai nustatė naują darbo užmokesčio nustatymo sistemą. Ji remiama mokestinėmis paskatomis, siekiant kad darbo užmokestis būtų labiau suderintas su darbo našumu ir su vietos darbo rinkos sąlygomis. Ši sistema turėtų būti veiksmingai įgyvendinta ir nuolat koreguojama remiantis stebėsenos rezultatais; |
| --- | --- |

(15)

2012 m. birželio mėn. buvo patvirtinta plataus masto darbo rinkos reforma, kuria sprendžiami darbo rinkos nelankstumo ir segmentacijos klausimai. Reforma turi būti užbaigta priimant įgyvendinimo teisės aktus ir atidžiai stebint konkretų jų įgyvendinimą. Be to, valstybinės įdarbinimo tarnybos dar turi būti sujungtos su bedarbio pašalpų administracija, kad būtų geriau įgyvendinamos veiksmingos aktyvumo skatinimo strategijos. 2011–2013 m. vienas po kito priimtais susitarimais socialiniai partneriai nustatė naują darbo užmokesčio nustatymo sistemą. Ji remiama mokestinėmis paskatomis, siekiant kad darbo užmokestis būtų labiau suderintas su darbo našumu ir su vietos darbo rinkos sąlygomis. Ši sistema turėtų būti veiksmingai įgyvendinta ir nuolat koreguojama remiantis stebėsenos rezultatais;

| (16) | jaunimo nedarbas ir nedirbančių bei nesimokančių jaunuolių dalis toliau didėjo ir 2012 m. pabaigoje atitinkamai sudarė 37 % ir 21,1 %. Tiek aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų skaičius, tiek jaunų aukštąjį įsilavinimą turinčių absolventų užimtumo lygis yra žemiausi Sąjungoje; tai rodo, kad jaunų absolventų gebėjimai nėra tinkamai suderinti su darbo rinkos reikalavimais. Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius nors ir šiek tiek mažėja, išlieka didelis. Tai kelia susirūpinimą dėl švietimo sistemos veiksmingumo. Vienas šiuo atžvilgiu esminių elementų yra mokytojo profesija, kuriai šiuo metu būdingas vienintelis karjeros kelias ir ribotos profesinio tobulėjimo perspektyvos. Moterų dalyvavimas darbo rinkoje išlieka prastas, o moterų ir vyrų užimtumo skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Skurdo ir socialinės atskirties rizika ir, visų pirma, didelis materialinis nepriteklius akivaizdžiai didėja, o socialinės apsaugos sistemai vis sunkiau sekasi tenkinti socialinius poreikius, nes joje dominuoja išlaidos pensijoms; |
| --- | --- |

(16)

jaunimo nedarbas ir nedirbančių bei nesimokančių jaunuolių dalis toliau didėjo ir 2012 m. pabaigoje atitinkamai sudarė 37 % ir 21,1 %. Tiek aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų skaičius, tiek jaunų aukštąjį įsilavinimą turinčių absolventų užimtumo lygis yra žemiausi Sąjungoje; tai rodo, kad jaunų absolventų gebėjimai nėra tinkamai suderinti su darbo rinkos reikalavimais. Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius nors ir šiek tiek mažėja, išlieka didelis. Tai kelia susirūpinimą dėl švietimo sistemos veiksmingumo. Vienas šiuo atžvilgiu esminių elementų yra mokytojo profesija, kuriai šiuo metu būdingas vienintelis karjeros kelias ir ribotos profesinio tobulėjimo perspektyvos. Moterų dalyvavimas darbo rinkoje išlieka prastas, o moterų ir vyrų užimtumo skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Skurdo ir socialinės atskirties rizika ir, visų pirma, didelis materialinis nepriteklius akivaizdžiai didėja, o socialinės apsaugos sistemai vis sunkiau sekasi tenkinti socialinius poreikius, nes joje dominuoja išlaidos pensijoms;

| (17) | mokesčių sistemos struktūra išlieka sudėtinga ir yra našta darbo jėgai ir kapitalui. Po 2010–2011 m. pastangų papildomų priemonių, skirtų mokesčių naštai perkelti nuo gamybos veiksnių vartotojams, turtui ir aplinkai, buvo priimta nedaug. Dar reikia imtis veiksmų, kad būtų supaprastinta mokesčių sistema, racionalizuotos mokesčių išlaidos, nekilnojamojo turto mokesčio bazė suderinta su rinkos kainomis, gerinamas įstatymų laikymasis ir atgrasoma nuo mokesčių vengimo. Kol bus vykdoma kadastro duomenų peržiūra, planuojama nekilnojamojo turto apmokestinimo reforma bus siekiama didesnio sąžiningumo, laikantis stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos apribojimų. Šešėlinės ekonomikos ir nedeklaruoto darbo sumažinimas gali būti naudingas viešiesiems finansams ir turėti teigiamo poveikio teisingumo požiūriu. Peržiūrėjus PVM išimtis ar lengvatinius tarifus ir tiesioginių mokesčių išlaidas gali prireikti pakoreguoti socialinius pervedimus, kad būtų sumažintas peržiūros pasiskirstymo poveikis; |
| --- | --- |

(17)

mokesčių sistemos struktūra išlieka sudėtinga ir yra našta darbo jėgai ir kapitalui. Po 2010–2011 m. pastangų papildomų priemonių, skirtų mokesčių naštai perkelti nuo gamybos veiksnių vartotojams, turtui ir aplinkai, buvo priimta nedaug. Dar reikia imtis veiksmų, kad būtų supaprastinta mokesčių sistema, racionalizuotos mokesčių išlaidos, nekilnojamojo turto mokesčio bazė suderinta su rinkos kainomis, gerinamas įstatymų laikymasis ir atgrasoma nuo mokesčių vengimo. Kol bus vykdoma kadastro duomenų peržiūra, planuojama nekilnojamojo turto apmokestinimo reforma bus siekiama didesnio sąžiningumo, laikantis stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos apribojimų. Šešėlinės ekonomikos ir nedeklaruoto darbo sumažinimas gali būti naudingas viešiesiems finansams ir turėti teigiamo poveikio teisingumo požiūriu. Peržiūrėjus PVM išimtis ar lengvatinius tarifus ir tiesioginių mokesčių išlaidas gali prireikti pakoreguoti socialinius pervedimus, kad būtų sumažintas peržiūros pasiskirstymo poveikis;

| (18) | nemažai buvo nuveikta liberalizuojant paslaugų sektorių. Tačiau reglamentuojamųjų profesijų reforma turėtų būti vykdoma toliau, kad būtų sprendžiami likę apribojimai ir saugomi jos pagrindiniai principai, kad būtų išvengta galimų nesėkmių, visų pirma susijusių su teisininko profesijos reforma. Po 2012 m. liepos mėn. Konstitucinio teismo sprendimo taip pat svarbu imtis veiksmų, kad būtų atvertos galimybės konkurencijai teikiant vietos viešąsias paslaugas. Spręsti šiuos klausimus padės tolesnė veikla įgyvendinant Italijos konkurencijos institucijos pasiūlymus, kaip numatyta Italijos teisės aktuose; |
| --- | --- |

(18)

nemažai buvo nuveikta liberalizuojant paslaugų sektorių. Tačiau reglamentuojamųjų profesijų reforma turėtų būti vykdoma toliau, kad būtų sprendžiami likę apribojimai ir saugomi jos pagrindiniai principai, kad būtų išvengta galimų nesėkmių, visų pirma susijusių su teisininko profesijos reforma. Po 2012 m. liepos mėn. Konstitucinio teismo sprendimo taip pat svarbu imtis veiksmų, kad būtų atvertos galimybės konkurencijai teikiant vietos viešąsias paslaugas. Spręsti šiuos klausimus padės tolesnė veikla įgyvendinant Italijos konkurencijos institucijos pasiūlymus, kaip numatyta Italijos teisės aktuose;

| (19) | vykdoma tinklų pramonės šakų reforma atveriant rinką ir didinant infrastruktūros pajėgumus, tačiau dar lieka svarbių uždavinių. Veiklos atskyrimas dujų sektoriuje beveik užbaigtas ir turi būti toliau vykdoma 2013 m. kovo mėn. nacionalinė energijos strategija. Tolesni galimi veiksmai – telekomunikacijų sektoriaus atvėrimas konkurencijai. Dar neįsteigta naujoji transporto institucija, atsakinga už greitkelius, oro uostus, uostus ir geležinkelius. Ji turėtų būti nepriklausoma ir aprūpinta ištekliais, kurių reikia jos veiklai ir įgaliojimams taikyti sankcijas užtikrinti. Dėl nuolatinių Šiaurės ir Pietų skirtumų taip pat egzistuoja rimta vidaus ir tarpvalstybinės infrastruktūros trūkumų problema, iš dalies lemianti aukštas energijos kainas, mažą plačiajuosčio ryšio skvarbą ir transporto spūstis; |
| --- | --- |

(19)

vykdoma tinklų pramonės šakų reforma atveriant rinką ir didinant infrastruktūros pajėgumus, tačiau dar lieka svarbių uždavinių. Veiklos atskyrimas dujų sektoriuje beveik užbaigtas ir turi būti toliau vykdoma 2013 m. kovo mėn. nacionalinė energijos strategija. Tolesni galimi veiksmai – telekomunikacijų sektoriaus atvėrimas konkurencijai. Dar neįsteigta naujoji transporto institucija, atsakinga už greitkelius, oro uostus, uostus ir geležinkelius. Ji turėtų būti nepriklausoma ir aprūpinta ištekliais, kurių reikia jos veiklai ir įgaliojimams taikyti sankcijas užtikrinti. Dėl nuolatinių Šiaurės ir Pietų skirtumų taip pat egzistuoja rimta vidaus ir tarpvalstybinės infrastruktūros trūkumų problema, iš dalies lemianti aukštas energijos kainas, mažą plačiajuosčio ryšio skvarbą ir transporto spūstis;

| (20) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (21) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (22) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (23) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Šiuo pagrindu Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Italija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Šiuo pagrindu Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Italija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Italijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad 2013 m. deficitas neviršytų 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės, visiškai įgyvendinant priimtas priemones. Tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą vykdant augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, kad nuo 2014 m. būtų pasiektas ir išlaikytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Pasiekti numatytą struktūrinį pirminį perteklių, siekiant, kad itin aukštas skolos ir BVP santykis pradėtų laipsniškai mažėti. Toliau siekti ilgalaikio viešųjų išlaidų veiksmingumo ir kokybės gerinimo, visiškai įgyvendinant 2012 m. priimtas priemones ir išsamiai bei reguliariai peržiūrint išlaidas visų lygmenų valdžios institucijose. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad 2013 m. deficitas neviršytų 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės, visiškai įgyvendinant priimtas priemones. Tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą vykdant augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, kad nuo 2014 m. būtų pasiektas ir išlaikytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Pasiekti numatytą struktūrinį pirminį perteklių, siekiant, kad itin aukštas skolos ir BVP santykis pradėtų laipsniškai mažėti. Toliau siekti ilgalaikio viešųjų išlaidų veiksmingumo ir kokybės gerinimo, visiškai įgyvendinant 2012 m. priimtas priemones ir išsamiai bei reguliariai peržiūrint išlaidas visų lygmenų valdžios institucijose.

| 2. | Užtikrinti vykdomų reformų įgyvendinimą laiku sparčiai priimant reikalingus įgyvendinimo teisės aktus, imantis konkrečių tolimesnių veiksmų visais valdžios lygmenimis ir su visomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis, ir stebint jų poveikį. Didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir gerinti skirtingų valdžios lygmenų koordinavimą. Supaprastinti administracinę ir reguliavimo sistemą piliečiams bei įmonėms ir sumažinti bylų nagrinėjimo trukmę bei didelį civiliniams teismams pateikiamų nagrinėti teisminių ginčų skaičių, be kita ko, skatinant neteisminį ginčų sprendimą. Stiprinti korupcijos mažinimo teisinę sistemą, taip pat peržiūrint taisykles, taikomas senaties terminams. Priimti struktūrines priemones, skirtas ES lėšų valdymo gerinimui pietiniuose regionuose 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti vykdomų reformų įgyvendinimą laiku sparčiai priimant reikalingus įgyvendinimo teisės aktus, imantis konkrečių tolimesnių veiksmų visais valdžios lygmenimis ir su visomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis, ir stebint jų poveikį. Didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir gerinti skirtingų valdžios lygmenų koordinavimą. Supaprastinti administracinę ir reguliavimo sistemą piliečiams bei įmonėms ir sumažinti bylų nagrinėjimo trukmę bei didelį civiliniams teismams pateikiamų nagrinėti teisminių ginčų skaičių, be kita ko, skatinant neteisminį ginčų sprendimą. Stiprinti korupcijos mažinimo teisinę sistemą, taip pat peržiūrint taisykles, taikomas senaties terminams. Priimti struktūrines priemones, skirtas ES lėšų valdymo gerinimui pietiniuose regionuose 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu.

| 3. | Visame bankų sektoriuje taikyti įmonių valdymo gerąją praktiką, kuri užtikrintų didesnį efektyvumą ir pelningumą ir taip paremtų gamybinei veiklai teikiamų kreditų srautą. Paspartinti vykdomą darbą, susijusį su turto kokybės patikrinimu visame bankų sektoriuje, ir padėti mažinti blogų paskolų dalį bankų balansuose. Skatinti tolesnį kapitalo rinkų vystymąsi, siekiant diversifikuoti ir didinti įmonių galimybes gauti finansavimą, visų pirma nuosavam kapitalui, ir savo ruožtu skatinti jų inovacijų pajėgumus ir augimą. |
| --- | --- |

3.

Visame bankų sektoriuje taikyti įmonių valdymo gerąją praktiką, kuri užtikrintų didesnį efektyvumą ir pelningumą ir taip paremtų gamybinei veiklai teikiamų kreditų srautą. Paspartinti vykdomą darbą, susijusį su turto kokybės patikrinimu visame bankų sektoriuje, ir padėti mažinti blogų paskolų dalį bankų balansuose. Skatinti tolesnį kapitalo rinkų vystymąsi, siekiant diversifikuoti ir didinti įmonių galimybes gauti finansavimą, visų pirma nuosavam kapitalui, ir savo ruožtu skatinti jų inovacijų pajėgumus ir augimą.

| 4. | Užtikrinti veiksmingą darbo rinkos ir darbo užmokesčio nustatymo reformų įgyvendinimą, kad darbo užmokestis geriau atitiktų darbo našumą. Imtis tolesnių veiksmų dalyvavimui darbo rinkoje skatinti, visų pirma moterų ir jaunimo, pavyzdžiui per iniciatyvą „Jaunimo garantija“. Stiprinti profesinį mokymą, užtikrinti efektyvesnį valstybinių įdarbinimo įstaigų darbą ir gerinti aukštųjų mokyklų studentų profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas. Mažinti finansines antrojo šeimoje uždirbančio asmens paskatas nedirbti ir gerinti teikiamas priežiūros, ypač vaikų priežiūros bei ilgalaikės priežiūros, ir užmokyklines paslaugas. Didinti pastangas, kuriomis būtų užkertamas kelias mesti mokyklą. Gerinti mokyklų kokybę ir rezultatus, be kita ko, stiprinant mokytojų profesinį tobulėjimą ir įvairinant karjeros galimybes. Užtikrinti socialinių pervedimų efektyvumą, daugiausia tikslingiau nukreipiant išmokas, visų pirma mažas pajamas gaunantiems ir vaikų turintiems namų ūkiams. |
| --- | --- |

4.

Užtikrinti veiksmingą darbo rinkos ir darbo užmokesčio nustatymo reformų įgyvendinimą, kad darbo užmokestis geriau atitiktų darbo našumą. Imtis tolesnių veiksmų dalyvavimui darbo rinkoje skatinti, visų pirma moterų ir jaunimo, pavyzdžiui per iniciatyvą „Jaunimo garantija“. Stiprinti profesinį mokymą, užtikrinti efektyvesnį valstybinių įdarbinimo įstaigų darbą ir gerinti aukštųjų mokyklų studentų profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas. Mažinti finansines antrojo šeimoje uždirbančio asmens paskatas nedirbti ir gerinti teikiamas priežiūros, ypač vaikų priežiūros bei ilgalaikės priežiūros, ir užmokyklines paslaugas. Didinti pastangas, kuriomis būtų užkertamas kelias mesti mokyklą. Gerinti mokyklų kokybę ir rezultatus, be kita ko, stiprinant mokytojų profesinį tobulėjimą ir įvairinant karjeros galimybes. Užtikrinti socialinių pervedimų efektyvumą, daugiausia tikslingiau nukreipiant išmokas, visų pirma mažas pajamas gaunantiems ir vaikų turintiems namų ūkiams.

| 5. | Darbo jėgos ir kapitalo mokesčių naštą perkelti vartotojams, turtui ir aplinkai, nedarant poveikio biudžetui. Tuo tikslu peržiūrėti PVM netaikymo bei lengvatinių tarifų ir tiesioginių mokesčių išlaidų taikymo sritį, ir taip reformuoti kadastro sistemą, kad reguliariai mokamo nekilnojamojo turto mokesčio bazė būtų suderinta su jo rinkos verte. Kovoti su mokesčių vengimu, gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir imtis ryžtingų veiksmų prieš šešėlinę ekonomiką ir nedeklaruotą darbą. |
| --- | --- |

5.

Darbo jėgos ir kapitalo mokesčių naštą perkelti vartotojams, turtui ir aplinkai, nedarant poveikio biudžetui. Tuo tikslu peržiūrėti PVM netaikymo bei lengvatinių tarifų ir tiesioginių mokesčių išlaidų taikymo sritį, ir taip reformuoti kadastro sistemą, kad reguliariai mokamo nekilnojamojo turto mokesčio bazė būtų suderinta su jo rinkos verte. Kovoti su mokesčių vengimu, gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir imtis ryžtingų veiksmų prieš šešėlinę ekonomiką ir nedeklaruotą darbą.

| 6. | Užtikrinti tinkamą priemonių, skirtų paslaugų sektoriaus rinkai atverti, įgyvendinimą. Šalinti likusius profesinių paslaugų suvaržymus ir didinti galimybes patekti į rinką, pavyzdžiui, teikiant vietos viešąsias paslaugas, kur vietoj tiesioginių koncesijų turėtų būti plačiau naudojami viešieji pirkimai. Siekti įgyvendinti priemones, skirtas patekimo į rinką sąlygoms gerinti tinklų pramonės šakose, visų pirma sukuriant transporto instituciją. Padidinti infrastruktūros pajėgumus, daugiausia orientuojantis į energijos tinklų jungtis, įvairiarūšio transporto ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas, be kita ko, siekiant išlyginti Šiaurės ir Pietų skirtumus. |
| --- | --- |

6.

Užtikrinti tinkamą priemonių, skirtų paslaugų sektoriaus rinkai atverti, įgyvendinimą. Šalinti likusius profesinių paslaugų suvaržymus ir didinti galimybes patekti į rinką, pavyzdžiui, teikiant vietos viešąsias paslaugas, kur vietoj tiesioginių koncesijų turėtų būti plačiau naudojami viešieji pirkimai. Siekti įgyvendinti priemones, skirtas patekimo į rinką sąlygoms gerinti tinklų pramonės šakose, visų pirma sukuriant transporto instituciją. Padidinti infrastruktūros pajėgumus, daugiausia orientuojantis į energijos tinklų jungtis, įvairiarūšio transporto ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas, be kita ko, siekiant išlyginti Šiaurės ir Pietų skirtumus.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 46.

4

(5)  OL L 200, 2000 8 8, p. 35.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

7

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/47

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Latvijos konvergencijos programos

2013/C 217/12

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Latvijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Latvijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Latvijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Latvijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Latvija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Latvija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 29 d. Latvija pateikė 2012–2016 m. konvergencijos programą, o 2013 m. gegužės 2 d. – 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 29 d. Latvija pateikė 2012–2016 m. konvergencijos programą, o 2013 m. gegužės 2 d. – 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tikimasi, kad programos laikotarpiu ekonomikos augimas šiek tiek sulėtės iki maždaug 4 % per metus, o kainų kilimas, remiantis prognozėmis, ir toliau bus nuosaikus. 2012 m. bendras valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo tiek, kad yra gerokai mažesnis negu Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė, be to, tais pačiais metais, daug anksčiau, nei numatyta 2012-2015 m. Latvijos konvergencijos programoje, pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-0,5 % BVP), kuris deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Konvergencijos programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – palaikyti struktūrinę biudžeto būklę, grindžiamą vidutinės trukmės laikotarpio tikslu, leidžiant nukrypti tik dėl laipsniškai didėjančio sisteminės pensijų reformos poveikio. 2013 m., 2015 m. ir 2016 m. įgyvendinant šią reformą bus laipsniškai didinama socialinio draudimo įmokų dalis, pervedama į privatų pensijų fondą. Tačiau iš bendro vertinimo, kurio pagrindas – perskaičiuotas struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų atėmus diskrecines priemones analizę, matyti, kad struktūrinis balansas nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 2013 m. nukryps 1 proc. punktu BVP, t. y. gerokai daugiau, nei numatyta dėl laipsniškai didėjančio sisteminės pensijų reformos poveikio, o 2014 m. – dar 0,2 proc. punkto BVP. Programos laikotarpiu valdžios sektoriaus skola išliks gerokai mažesnė už 60 %: ji augs nuo 40,7 % BVP 2012 m. iki 44,5 % BVP 2013 m., nes vyriausybė kaups turtą skolai grąžinti, o nuo 2014 m. pradėjus skolą grąžinti mažės ir programos pabaigoje bus 34,6 %. 2013 m. sausio mėn. Latvijos Parlamentas patvirtino fiskalinės drausmės įstatymą, kuris įsigaliojo 2013 m. kovo mėn. Jei naujasis įstatymas bus įgyvendinamas veiksmingai, jis gerokai sustiprins Latvijos fiskalinę sistemą, nes pagal jį bus nustatytas veiksmingas mechanizmas išlaidų augimui riboti ekonomikos augimo metais ir taisyklėmis grindžiamo daugiamečio biudžeto planavimo pagrindai; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tikimasi, kad programos laikotarpiu ekonomikos augimas šiek tiek sulėtės iki maždaug 4 % per metus, o kainų kilimas, remiantis prognozėmis, ir toliau bus nuosaikus. 2012 m. bendras valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo tiek, kad yra gerokai mažesnis negu Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė, be to, tais pačiais metais, daug anksčiau, nei numatyta 2012-2015 m. Latvijos konvergencijos programoje, pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-0,5 % BVP), kuris deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Konvergencijos programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – palaikyti struktūrinę biudžeto būklę, grindžiamą vidutinės trukmės laikotarpio tikslu, leidžiant nukrypti tik dėl laipsniškai didėjančio sisteminės pensijų reformos poveikio. 2013 m., 2015 m. ir 2016 m. įgyvendinant šią reformą bus laipsniškai didinama socialinio draudimo įmokų dalis, pervedama į privatų pensijų fondą. Tačiau iš bendro vertinimo, kurio pagrindas – perskaičiuotas struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų atėmus diskrecines priemones analizę, matyti, kad struktūrinis balansas nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 2013 m. nukryps 1 proc. punktu BVP, t. y. gerokai daugiau, nei numatyta dėl laipsniškai didėjančio sisteminės pensijų reformos poveikio, o 2014 m. – dar 0,2 proc. punkto BVP. Programos laikotarpiu valdžios sektoriaus skola išliks gerokai mažesnė už 60 %: ji augs nuo 40,7 % BVP 2012 m. iki 44,5 % BVP 2013 m., nes vyriausybė kaups turtą skolai grąžinti, o nuo 2014 m. pradėjus skolą grąžinti mažės ir programos pabaigoje bus 34,6 %. 2013 m. sausio mėn. Latvijos Parlamentas patvirtino fiskalinės drausmės įstatymą, kuris įsigaliojo 2013 m. kovo mėn. Jei naujasis įstatymas bus įgyvendinamas veiksmingai, jis gerokai sustiprins Latvijos fiskalinę sistemą, nes pagal jį bus nustatytas veiksmingas mechanizmas išlaidų augimui riboti ekonomikos augimo metais ir taisyklėmis grindžiamo daugiamečio biudžeto planavimo pagrindai;

| (10) | Latvija sumažino darbo jėgai taikomus mokesčius, be to, 2014 m. ir 2015 m. planuoja imtis tolesnių veiksmų šioje srityje. Tačiau mažai uždirbantiems darbuotojams būdingas mokesčių pleištas yra vis dar didžiausias Sąjungoje, todėl siekiant skatinti žemos kvalifikacijos asmenų užimtumą būtina atitinkamai koreguoti mokesčių politiką. Be to, struktūrinį balansą turėtų pagerinti darbo jėgai taikomų mokesčių keitimas periodiniais turto mokesčiais bei gamtinių ir kitų išteklių naudojimo mokesčiais. Aplinkos mokesčiai dar gana mažai išplėtoti ir daugiausiai apima degalų mokesčius, tuo tarpu kitų energijos šaltinių, taršos ir gamtinių išteklių naudojimo mokesčiai nesiekia ES vidurkio. Labiau išplėsta mokesčių bazė, į ją įtraukus kitus aplinkos mokesčius, padėtų siekti aplinkosaugos tikslų. Vyriausybė suaktyvino kovos su neoficialia ekonomika veiksmus ir šią kovą reikėtų tęsti; |
| --- | --- |

(10)

Latvija sumažino darbo jėgai taikomus mokesčius, be to, 2014 m. ir 2015 m. planuoja imtis tolesnių veiksmų šioje srityje. Tačiau mažai uždirbantiems darbuotojams būdingas mokesčių pleištas yra vis dar didžiausias Sąjungoje, todėl siekiant skatinti žemos kvalifikacijos asmenų užimtumą būtina atitinkamai koreguoti mokesčių politiką. Be to, struktūrinį balansą turėtų pagerinti darbo jėgai taikomų mokesčių keitimas periodiniais turto mokesčiais bei gamtinių ir kitų išteklių naudojimo mokesčiais. Aplinkos mokesčiai dar gana mažai išplėtoti ir daugiausiai apima degalų mokesčius, tuo tarpu kitų energijos šaltinių, taršos ir gamtinių išteklių naudojimo mokesčiai nesiekia ES vidurkio. Labiau išplėsta mokesčių bazė, į ją įtraukus kitus aplinkos mokesčius, padėtų siekti aplinkosaugos tikslų. Vyriausybė suaktyvino kovos su neoficialia ekonomika veiksmus ir šią kovą reikėtų tęsti;

| (11) | nors struktūrinis koregavimas po krizės yra sėkmingas, remiantis didelio ekonomikos suklestėjimo ir nuosmukio ciklo metu įgyta patirtimi ateityje taikant tinkamą mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo politiką reikėtų stebėti kredito augimą ir bankų finansavimo bazės, susijusios su indėlių srautais iš užsienio, stabilumą; |
| --- | --- |

(11)

nors struktūrinis koregavimas po krizės yra sėkmingas, remiantis didelio ekonomikos suklestėjimo ir nuosmukio ciklo metu įgyta patirtimi ateityje taikant tinkamą mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo politiką reikėtų stebėti kredito augimą ir bankų finansavimo bazės, susijusios su indėlių srautais iš užsienio, stabilumą;

| (12) | Latvija ėmėsi keleto veiksmų, kuriais siekiama spręsti ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo problemas. 2013 m., palyginti su 2012 m., padidintas aktyvios darbo rinkos politikos finansavimas ir taikymo sritis, įgyvendinamos naujos priemonės, įskaitant bedarbių profilio nustatymą ir geresnę darbo paieškos pagalbą. Vis dėlto tiek ilgalaikio nedarbo, tiek jaunimo nedarbo rodikliai dar vis aukšti, bedarbių ir pašalpų gavėjų aktyvumo skatinimas menkas, o galimybės pasinaudoti socialinėmis paslaugomis prastos. Susirūpinimą kelia tai, kad darbo jėgos profesinis rengimas ir mokymas neužtikrina pakankamai kokybiškų įgūdžių įgijimo, o kokybiško mokymosi darbo vietoje galimybės yra ribotos. Būtina nustatyti visapusiškas profesinio orientavimo paslaugas ir toliau įgyvendinti profesinio rengimo ir mokymo reformas, įskaitant mokymosi darbo vietoje ir gamybinės praktikos kokybės ir galimybių gerinimą; |
| --- | --- |

(12)

Latvija ėmėsi keleto veiksmų, kuriais siekiama spręsti ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo problemas. 2013 m., palyginti su 2012 m., padidintas aktyvios darbo rinkos politikos finansavimas ir taikymo sritis, įgyvendinamos naujos priemonės, įskaitant bedarbių profilio nustatymą ir geresnę darbo paieškos pagalbą. Vis dėlto tiek ilgalaikio nedarbo, tiek jaunimo nedarbo rodikliai dar vis aukšti, bedarbių ir pašalpų gavėjų aktyvumo skatinimas menkas, o galimybės pasinaudoti socialinėmis paslaugomis prastos. Susirūpinimą kelia tai, kad darbo jėgos profesinis rengimas ir mokymas neužtikrina pakankamai kokybiškų įgūdžių įgijimo, o kokybiško mokymosi darbo vietoje galimybės yra ribotos. Būtina nustatyti visapusiškas profesinio orientavimo paslaugas ir toliau įgyvendinti profesinio rengimo ir mokymo reformas, įskaitant mokymosi darbo vietoje ir gamybinės praktikos kokybės ir galimybių gerinimą;

| (13) | didelei daliai Latvijos gyventojų (40 %), ypač vaikams, kurių dalis dar didesnė ir sudaro 43,6 %, kyla skurdo arba socialinės atskirties rizika. Apskritai, palyginti su 2012 m., skurdo rizikos lygis šiek tiek pakilo, tad galima daryti išvadą, kad ekonomikos augimas ne visada savaime mažina skurdą ir yra būtinos į šią problemą orientuotos strategijos. Latvija ėmėsi keleto veiksmų, kuriais siekia spręsti bedarbių ir vaikų skurdo problemą. Tačiau imtasi mažiau tiesioginių veiksmų sprendžiant socialinės paramos sistemos problemas, visų pirma susijusias su skaidrumu, išmokų pakankamumu ir prieinamumu, ir nepakankamai pašalpų gavėjų aktyvumo skatinimo priemonių. Dėl fiskalinių galimybių trūkumo Latvijai teko sumažinti garantuotų minimalių pajamų (GMP) dydį ir panaikinti valstybės finansuojamą GMP išmoką. Greičiausiai dėl šių sprendimų ypač didelis skurdas gilės, dabartinė nelygybė naudojantis socialine parama savivaldybėse didės, o centrinės valdžios paskatos investuoti į socialinės paramos politikos rengimą ir kontrolę mažės. Kad būtų išvengta padėties blogėjimo, svarbu stebėti šių sprendimų poveikį; |
| --- | --- |

(13)

didelei daliai Latvijos gyventojų (40 %), ypač vaikams, kurių dalis dar didesnė ir sudaro 43,6 %, kyla skurdo arba socialinės atskirties rizika. Apskritai, palyginti su 2012 m., skurdo rizikos lygis šiek tiek pakilo, tad galima daryti išvadą, kad ekonomikos augimas ne visada savaime mažina skurdą ir yra būtinos į šią problemą orientuotos strategijos. Latvija ėmėsi keleto veiksmų, kuriais siekia spręsti bedarbių ir vaikų skurdo problemą. Tačiau imtasi mažiau tiesioginių veiksmų sprendžiant socialinės paramos sistemos problemas, visų pirma susijusias su skaidrumu, išmokų pakankamumu ir prieinamumu, ir nepakankamai pašalpų gavėjų aktyvumo skatinimo priemonių. Dėl fiskalinių galimybių trūkumo Latvijai teko sumažinti garantuotų minimalių pajamų (GMP) dydį ir panaikinti valstybės finansuojamą GMP išmoką. Greičiausiai dėl šių sprendimų ypač didelis skurdas gilės, dabartinė nelygybė naudojantis socialine parama savivaldybėse didės, o centrinės valdžios paskatos investuoti į socialinės paramos politikos rengimą ir kontrolę mažės. Kad būtų išvengta padėties blogėjimo, svarbu stebėti šių sprendimų poveikį;

| (14) | Latvija pasiūlė ambicingą reformą, kuri, galima manyti, padarys didelį teigiamą poveikį šalies aukštojo mokslo sistemos kokybei. Vykdant planuojamą reformą numatyta pertvarkyti akreditavimo procesą, atskirti universitetų akademines ir administravimo funkcijas, sukurti naują finansavimo modelį ir jungti aukštojo mokslo įstaigas. Vis dėlto šie planai dar tik pradedami įgyvendinti ir siekiant numatytų teigiamų rezultatų privalo būti vykdomi tinkamai. Be to, 2013 m. bus atliktas mokslo įstaigų ir jų plėtros strategijų veiksmingumo vertinimas. Remiant aktyvėjančią inovacijų veiklą Latvijoje, šio svarbaus vertinimo rezultatais turėtų būti grindžiama būsima mokslo įstaigų reforma ir finansavimas; |
| --- | --- |

(14)

Latvija pasiūlė ambicingą reformą, kuri, galima manyti, padarys didelį teigiamą poveikį šalies aukštojo mokslo sistemos kokybei. Vykdant planuojamą reformą numatyta pertvarkyti akreditavimo procesą, atskirti universitetų akademines ir administravimo funkcijas, sukurti naują finansavimo modelį ir jungti aukštojo mokslo įstaigas. Vis dėlto šie planai dar tik pradedami įgyvendinti ir siekiant numatytų teigiamų rezultatų privalo būti vykdomi tinkamai. Be to, 2013 m. bus atliktas mokslo įstaigų ir jų plėtros strategijų veiksmingumo vertinimas. Remiant aktyvėjančią inovacijų veiklą Latvijoje, šio svarbaus vertinimo rezultatais turėtų būti grindžiama būsima mokslo įstaigų reforma ir finansavimas;

| (15) | Latvija pasiūlė politinių priemonių, kuriomis pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose siekiama taupyti energiją. Planuojama, kad ateinančiu metu daugiau kaip 70 % sutaupytos energijos teks pastatų sektoriui. Vis dėlto gyvenamųjų namų apšiltinimo projektai įgyvendinami lėtai, o užbaigtų projektų skaičius, palyginti su pastatų kiekiu, labai nedidelis, todėl energijos nuostoliai dideli. Efektyvumo didinimo potencialas šioje srityje yra labai didelis, nes Latvijos namų ūkių energijos vartojimo intensyvumas 2010 m. buvo didžiausias Sąjungoje. 2012 m. Latvija padarė pažangą atverdama savo elektros energijos rinką konkurencijai ir dalyvavimui regioninėse rinkose. Verslo sektoriuje visiškai įteisintos tiesioginės sutartys su elektros energijos tiekėjais, savanoriškai jas gali pasirašyti ir namų ūkiai. 2013 m. birželio mėn. Latvija planuoja prisijungti prie elektros energijos biržos „Nord Pool Spot“. Tačiau nieko nenuveikta siekiant atverti gamtinių dujų rinką, čia ir toliau dominuoja vienas tiekėjas. Be to, valdžios institucijoms teks sunkiai derėtis dėl dujų saugyklos, kuri labai svarbi tinkamam regioninės dujų rinkos veikimui, nuosavybės ir valdymo; |
| --- | --- |

(15)

Latvija pasiūlė politinių priemonių, kuriomis pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose siekiama taupyti energiją. Planuojama, kad ateinančiu metu daugiau kaip 70 % sutaupytos energijos teks pastatų sektoriui. Vis dėlto gyvenamųjų namų apšiltinimo projektai įgyvendinami lėtai, o užbaigtų projektų skaičius, palyginti su pastatų kiekiu, labai nedidelis, todėl energijos nuostoliai dideli. Efektyvumo didinimo potencialas šioje srityje yra labai didelis, nes Latvijos namų ūkių energijos vartojimo intensyvumas 2010 m. buvo didžiausias Sąjungoje. 2012 m. Latvija padarė pažangą atverdama savo elektros energijos rinką konkurencijai ir dalyvavimui regioninėse rinkose. Verslo sektoriuje visiškai įteisintos tiesioginės sutartys su elektros energijos tiekėjais, savanoriškai jas gali pasirašyti ir namų ūkiai. 2013 m. birželio mėn. Latvija planuoja prisijungti prie elektros energijos biržos „Nord Pool Spot“. Tačiau nieko nenuveikta siekiant atverti gamtinių dujų rinką, čia ir toliau dominuoja vienas tiekėjas. Be to, valdžios institucijoms teks sunkiai derėtis dėl dujų saugyklos, kuri labai svarbi tinkamam regioninės dujų rinkos veikimui, nuosavybės ir valdymo;

| (16) | Latvijos teisminei sistemai būdingas civilinės teisės sistemos neefektyvumas. Šią sistemą veikia keletas nepalankių veiksnių, kaip antai ilgai trunkantis civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo pirmosios instancijos teismuose procesas ir lėta sprendimų priėmimo eiga, lemianti neišspręstų teismo bylų kaupimąsi. Ypač ilgai trunka nemokumo procedūros. Be to, daugelis bylų pirmosios instancijos teismuose neišsprendžiamos, todėl stringa visų lygmenų iki Aukščiausiojo Teismo darbas. Neseniai imtasi teigiamų veiksmų sistemos efektyvumui ir kokybei gerinti, tačiau jų poveikį vertinti dar per anksti. Ypač svarbu skirti pakankamai dėmesio teisminių institucijų žmogiškųjų išteklių valdymo politikai. Teisminių institucijų kokybę galėtų pagerinti aktyvesnis Teisėjų tarybos dalyvavimas, vadovaujamų pareigų funkcijų teisminėse institucijose persvarstymas ir aktyvesnis teisėjų mokymas. 2012 m. pabaigoje pasiūlyti nemokumo įstatymo pakeitimai. Tačiau dar reikia pažiūrėti, ar pasiūlyti pakeitimai yra pakankami, kad šio įstatymo trūkumai būtų visapusiškai panaikinti. Pavyzdžiui, nustatyta spręstinų problemų, susijusių su praktiniu įstatymo įgyvendinimu, visų pirma praktikuojančių nemokumo specialistų funkcijomis, jų pareigomis teisėjų ir veiksmingo turto likvidavimo atžvilgiais, taip pat su fizinių asmenų bankrotu; |
| --- | --- |

(16)

Latvijos teisminei sistemai būdingas civilinės teisės sistemos neefektyvumas. Šią sistemą veikia keletas nepalankių veiksnių, kaip antai ilgai trunkantis civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo pirmosios instancijos teismuose procesas ir lėta sprendimų priėmimo eiga, lemianti neišspręstų teismo bylų kaupimąsi. Ypač ilgai trunka nemokumo procedūros. Be to, daugelis bylų pirmosios instancijos teismuose neišsprendžiamos, todėl stringa visų lygmenų iki Aukščiausiojo Teismo darbas. Neseniai imtasi teigiamų veiksmų sistemos efektyvumui ir kokybei gerinti, tačiau jų poveikį vertinti dar per anksti. Ypač svarbu skirti pakankamai dėmesio teisminių institucijų žmogiškųjų išteklių valdymo politikai. Teisminių institucijų kokybę galėtų pagerinti aktyvesnis Teisėjų tarybos dalyvavimas, vadovaujamų pareigų funkcijų teisminėse institucijose persvarstymas ir aktyvesnis teisėjų mokymas. 2012 m. pabaigoje pasiūlyti nemokumo įstatymo pakeitimai. Tačiau dar reikia pažiūrėti, ar pasiūlyti pakeitimai yra pakankami, kad šio įstatymo trūkumai būtų visapusiškai panaikinti. Pavyzdžiui, nustatyta spręstinų problemų, susijusių su praktiniu įstatymo įgyvendinimu, visų pirma praktikuojančių nemokumo specialistų funkcijomis, jų pareigomis teisėjų ir veiksmingo turto likvidavimo atžvilgiais, taip pat su fizinių asmenų bankrotu;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Latvijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Stiprinti biudžeto strategiją siekiant užtikrinti, kad vienintelė priežastis nukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo būtų laipsniškai didėjantis sisteminės pensijų reformos poveikis. Laikantis šios strategijos mažinti mažas pajamas uždirbantiems asmenims taikomus mokesčius, keičiant juos akcizo, periodiniais turto ir (arba) aplinkos mokesčiais. Toliau dėti pastangas gerinant mokestinių prievolių vykdymą ir kovoti su šešėline ekonomika. Toliau stiprinti fiskalinę sistemą veiksmingai įgyvendinant fiskalinės drausmės įstatymą ir daugiametį biudžeto planavimą. |
| --- | --- |

1.

Stiprinti biudžeto strategiją siekiant užtikrinti, kad vienintelė priežastis nukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo būtų laipsniškai didėjantis sisteminės pensijų reformos poveikis. Laikantis šios strategijos mažinti mažas pajamas uždirbantiems asmenims taikomus mokesčius, keičiant juos akcizo, periodiniais turto ir (arba) aplinkos mokesčiais. Toliau dėti pastangas gerinant mokestinių prievolių vykdymą ir kovoti su šešėline ekonomika. Toliau stiprinti fiskalinę sistemą veiksmingai įgyvendinant fiskalinės drausmės įstatymą ir daugiametį biudžeto planavimą.

| 2. | Toliau taikyti mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo politiką, kad būtų užkirstas kelias galimam pažeidžiamumui, kuris galėtų atsirasti ateityje dėl kredito augimo ir su nerezidentais susijusios bankų veiklos. |
| --- | --- |

2.

Toliau taikyti mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo politiką, kad būtų užkirstas kelias galimam pažeidžiamumui, kuris galėtų atsirasti ateityje dėl kredito augimo ir su nerezidentais susijusios bankų veiklos.

| 3. | Spręsti ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo problemas gerinant aktyvios darbo rinkos politikos ir tikslinių socialinių paslaugų prieinamumą ir veiksmingumą. Didinti jaunuolių galimybes įsidarbinti, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą, nustatyti visapusiškas profesinio orientavimo paslaugas, įgyvendinti profesinio rengimo ir mokymo reformas ir gerinti gamybinės praktikos kokybę ir galimybes. |
| --- | --- |

3.

Spręsti ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo problemas gerinant aktyvios darbo rinkos politikos ir tikslinių socialinių paslaugų prieinamumą ir veiksmingumą. Didinti jaunuolių galimybes įsidarbinti, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą, nustatyti visapusiškas profesinio orientavimo paslaugas, įgyvendinti profesinio rengimo ir mokymo reformas ir gerinti gamybinės praktikos kokybę ir galimybes.

| 4. | Spręsti didelio skurdo problemą pertvarkant socialinės paramos sistemą, kad ja būtų lengviau naudotis, didinant išmokų pakankamumą ir pašalpų gavėjams skirtas aktyvumo skatinimo priemones. Stiprinti įgyvendinimo mechanizmus, kad vaikų skurdas būtų veiksmingai mažinamas. |
| --- | --- |

4.

Spręsti didelio skurdo problemą pertvarkant socialinės paramos sistemą, kad ja būtų lengviau naudotis, didinant išmokų pakankamumą ir pašalpų gavėjams skirtas aktyvumo skatinimo priemones. Stiprinti įgyvendinimo mechanizmus, kad vaikų skurdas būtų veiksmingai mažinamas.

| 5. | Įgyvendinti planuotas aukštojo mokslo reformas, visų pirma nustatant finansavimo pagal kokybę modelį, pertvarkant akreditavimo sistemą, sujungiant mokslo įstaigas ir skatinant internacionalizavimą. Imtis papildomų priemonių mokslinių tyrimų įstaigoms modernizuoti atsižvelgus į vykdomo nepriklausomo vertinimo išvadas. |
| --- | --- |

5.

Įgyvendinti planuotas aukštojo mokslo reformas, visų pirma nustatant finansavimo pagal kokybę modelį, pertvarkant akreditavimo sistemą, sujungiant mokslo įstaigas ir skatinant internacionalizavimą. Imtis papildomų priemonių mokslinių tyrimų įstaigoms modernizuoti atsižvelgus į vykdomo nepriklausomo vertinimo išvadas.

| 6. | Toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, ypač gyvenamuosiuose pastatuose ir centralizuoto šildymo tinkluose, teikti paskatas mažinti išlaidas energijai ir skatinti naudoti efektyviai energiją naudojančius produktus. Gerinti jungtis su ES energijos tinklais ir imtis veiksmų gamtinių dujų rinkai liberalizuoti, taip pat nustatant aiškias taisykles, taikomas trečiųjų šalių prieigai prie saugyklų. |
| --- | --- |

6.

Toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, ypač gyvenamuosiuose pastatuose ir centralizuoto šildymo tinkluose, teikti paskatas mažinti išlaidas energijai ir skatinti naudoti efektyviai energiją naudojančius produktus. Gerinti jungtis su ES energijos tinklais ir imtis veiksmų gamtinių dujų rinkai liberalizuoti, taip pat nustatant aiškias taisykles, taikomas trečiųjų šalių prieigai prie saugyklų.

| 7. | Užbaigti planuojamas reformas, kad būtų pagerintas teisminių institucijų efektyvumas ir kokybė, sumažintas susikaupusių neišspręstų bylų skaičius ir sutrumpinta bylų, įskaitant nemokumo bylas, nagrinėjimo trukmė. Nustatyti visapusišką žmogiškųjų išteklių politiką, imtis veiksmų tarpininkavimo įstatymams įgyvendinti ir arbitražo teismų sistemai supaprastinti. |
| --- | --- |

7.

Užbaigti planuojamas reformas, kad būtų pagerintas teisminių institucijų efektyvumas ir kokybė, sumažintas susikaupusių neišspręstų bylų skaičius ir sutrumpinta bylų, įskaitant nemokumo bylas, nagrinėjimo trukmė. Nustatyti visapusišką žmogiškųjų išteklių politiką, imtis veiksmų tarpininkavimo įstatymams įgyvendinti ir arbitražo teismų sistemai supaprastinti.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 50.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/51

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Lietuvos konvergencijos programos

2013/C 217/13

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Lietuvos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Lietuvos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Lietuva yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Lietuva yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 9 d. Lietuva pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 26 d. – 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 9 d. Lietuva pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 26 d. – 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozės vertinimą. Nuo 2009 m. vykdytas plataus užmojo fiskalinis konsolidavimas padėjo 2012 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki 3,2 % BVP, kuris, atsižvelgiant į sisteminės pensijų reformos išlaidas, laikomas pakankamu, kad būtų panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito. Deficito mažinimas iš dalies taip pat buvo pagrįstas sparčiu ekonomikos augimu ir laikinu išlaidų įšaldymu. Konvergencijos programa pakeitė vidutinės trukmės laikotarpio tikslą nuo + 0,5 % iki – 1,0 % – tai vis dar atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus.
  Konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija siekiama vidutinės trukmės laikotarpio tikslą pasiekti 2016 m. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo struktūriniu požiūriu viršija 0,5 % BVP. Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijus programos laikotarpiu tenkinamas. Koregavimas šiek tiek pasislinkęs į laikotarpio pradžią ir iš esmės susijęs su išlaidų ribojimu, tačiau tik iš dalies yra paremtas konkrečiomis priemonėmis, įskaitant vienkartines, kurios ne visada nurodytos. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozes, struktūrinis koregavimas 2013 ir 2014 m. turėtų siekti atitinkamai 0,3 % ir 0,0 % BVP – mažiau už reikalaujamą 0,5 % BVP lygį ir tai taip pat verčia abejoti konvergencijos programos koregavimo planu. Tolesnės konsolidavimo priemonės turėtų būti sukonkretintos ir reikėtų apsvarstyti struktūrinių reformų, įskaitant perėjimą prie pajamomis grįstų priemonių, galimybę. Bendroji valdžios sektoriaus skola išlieka mažesnė nei 60 % BVP (40,7 % 2012 m.) ir numatoma, kad programos laikotarpiu ji šiek tiek sumažės. Pagal konvergencijos programą numatoma, kad skola sumažės iki 39,7 % 2013 m. ir toliau iki 34,5 % 2016 m., o pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę – kad ji sumažės iki 40,1 % BVP 2013 m. ir 39,4 % 2014 m. Skirtumą lemia mažesnio deficito prielaida konvergencijos programoje; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozės vertinimą. Nuo 2009 m. vykdytas plataus užmojo fiskalinis konsolidavimas padėjo 2012 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki 3,2 % BVP, kuris, atsižvelgiant į sisteminės pensijų reformos išlaidas, laikomas pakankamu, kad būtų panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito. Deficito mažinimas iš dalies taip pat buvo pagrįstas sparčiu ekonomikos augimu ir laikinu išlaidų įšaldymu. Konvergencijos programa pakeitė vidutinės trukmės laikotarpio tikslą nuo + 0,5 % iki – 1,0 % – tai vis dar atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus.

Konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija siekiama vidutinės trukmės laikotarpio tikslą pasiekti 2016 m. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo struktūriniu požiūriu viršija 0,5 % BVP. Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijus programos laikotarpiu tenkinamas. Koregavimas šiek tiek pasislinkęs į laikotarpio pradžią ir iš esmės susijęs su išlaidų ribojimu, tačiau tik iš dalies yra paremtas konkrečiomis priemonėmis, įskaitant vienkartines, kurios ne visada nurodytos. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozes, struktūrinis koregavimas 2013 ir 2014 m. turėtų siekti atitinkamai 0,3 % ir 0,0 % BVP – mažiau už reikalaujamą 0,5 % BVP lygį ir tai taip pat verčia abejoti konvergencijos programos koregavimo planu. Tolesnės konsolidavimo priemonės turėtų būti sukonkretintos ir reikėtų apsvarstyti struktūrinių reformų, įskaitant perėjimą prie pajamomis grįstų priemonių, galimybę. Bendroji valdžios sektoriaus skola išlieka mažesnė nei 60 % BVP (40,7 % 2012 m.) ir numatoma, kad programos laikotarpiu ji šiek tiek sumažės. Pagal konvergencijos programą numatoma, kad skola sumažės iki 39,7 % 2013 m. ir toliau iki 34,5 % 2016 m., o pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę – kad ji sumažės iki 40,1 % BVP 2013 m. ir 39,4 % 2014 m. Skirtumą lemia mažesnio deficito prielaida konvergencijos programoje;

| (10) | nors deficito padėtis per kelerius metus pagerėjo, Lietuvai ir toliau stinga pakankamų fiskalinių galimybių reaguoti į neigiamus sukrėtimus. Vis dėlto dar yra galimybių panaudoti mažesnį iškraipomąjį poveikį turinčias mokesčių priemones ir toliau gerinti mokestinių prievolių vykdymą. Lietuvos mokesčių ir BVP santykis ir toliau buvo žemiausias Sąjungoje ir konsolidavimo priemonėmis daugiausia dėmesio buvo skirta išlaidoms. Dar yra galimybių pasinaudoti papildomais mažiausiai ekonomikos augimui kenkiančiais mokestinių pajamų šaltiniais, tokiais kaip aplinkos ir periodiniais nekilnojamojo turto mokesčiais. Nors Lietuva ėmėsi veiksmų padidinti pajamas iš periodinio turto mokesčio, atrodo, kad dar gali būti dedama daugiau pastangų. Lietuvos pajamos iš aplinkos mokesčių vis mažėja ir 2011 m. buvo antros pagal mažumą Sąjungoje (viena iš priežasčių – mažiausias transporto mokesčių lygis Sąjungoje) ir tai neskatina mažinti didelį Lietuvos ekonomikos energijos vartojimo intensyvumą. Vykdant fiskalinį konsolidavimą reikėtų didinti ekonomikos augimą skatinančių išlaidų, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams ir švietimui, dalį. Vėluojama įgyvendinti fiskalinę sistemą stiprinančius teisės aktus. Lietuvos fiskalinė sistema nepadėjo išvengti procikliškos fiskalinės politikos teigiamo gamybos apimties atotrūkio metais. 2012 m. padarytas Įstatymo dėl biudžeto sandaros pakeitimas yra žingsnis tinkama linkme. Reikia tobulinti biudžeto sudarymo proceso stebėseną, atskaitomybę ir vykdymą, visų pirma savivaldybių atveju, bei užtikrinti privalomąjį vidutinės trukmės laikotarpio sistemos pobūdį; |
| --- | --- |

(10)

nors deficito padėtis per kelerius metus pagerėjo, Lietuvai ir toliau stinga pakankamų fiskalinių galimybių reaguoti į neigiamus sukrėtimus. Vis dėlto dar yra galimybių panaudoti mažesnį iškraipomąjį poveikį turinčias mokesčių priemones ir toliau gerinti mokestinių prievolių vykdymą. Lietuvos mokesčių ir BVP santykis ir toliau buvo žemiausias Sąjungoje ir konsolidavimo priemonėmis daugiausia dėmesio buvo skirta išlaidoms. Dar yra galimybių pasinaudoti papildomais mažiausiai ekonomikos augimui kenkiančiais mokestinių pajamų šaltiniais, tokiais kaip aplinkos ir periodiniais nekilnojamojo turto mokesčiais. Nors Lietuva ėmėsi veiksmų padidinti pajamas iš periodinio turto mokesčio, atrodo, kad dar gali būti dedama daugiau pastangų. Lietuvos pajamos iš aplinkos mokesčių vis mažėja ir 2011 m. buvo antros pagal mažumą Sąjungoje (viena iš priežasčių – mažiausias transporto mokesčių lygis Sąjungoje) ir tai neskatina mažinti didelį Lietuvos ekonomikos energijos vartojimo intensyvumą. Vykdant fiskalinį konsolidavimą reikėtų didinti ekonomikos augimą skatinančių išlaidų, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams ir švietimui, dalį. Vėluojama įgyvendinti fiskalinę sistemą stiprinančius teisės aktus. Lietuvos fiskalinė sistema nepadėjo išvengti procikliškos fiskalinės politikos teigiamo gamybos apimties atotrūkio metais. 2012 m. padarytas Įstatymo dėl biudžeto sandaros pakeitimas yra žingsnis tinkama linkme. Reikia tobulinti biudžeto sudarymo proceso stebėseną, atskaitomybę ir vykdymą, visų pirma savivaldybių atveju, bei užtikrinti privalomąjį vidutinės trukmės laikotarpio sistemos pobūdį;

| (11) | demografiniai pokyčiai kelia problemų ilgalaikiam Lietuvos fiskaliniu tvarumui. Todėl tebėra svarbu vykdyti visapusišką pensijų sistemos reformą, kuria būtų siekiama užtikrinti pensijų tvarumą ir adekvatumą. Pensijų adekvatumas yra problema, nes vyresnio amžiaus Lietuvos gyventojams kyla didelė skurdo arba atskirties rizika. 2012 m. pensijų kaupimo sistemos reforma skatinama kaupti pensiją pagal antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, teikiant finansines paskatas iš valstybės biudžeto. Taip pat numatoma galimybė pereinamuoju laikotarpiu atsisakyti privačios pensijų kaupimo sistemos ir grįžti į valstybinio socialinio draudimo fondą bei palaipsniui padidinti pensinį amžių. Reforma bus pradėta įgyvendinti 2014 m. sausio 1 d. Tai svarbūs, tačiau pavieniai veiksmai teisinga linkme, todėl reikalingi didesni pokyčiai, visų pirma susiję su pirmosios pakopos pensijų sistema. Be to, būtina imtis priemonių, kurios padidintų vyresnio amžiaus žmonių galimybes įsidarbinti ir sukurtų jiems palankesnę darbo aplinką; |
| --- | --- |

(11)

demografiniai pokyčiai kelia problemų ilgalaikiam Lietuvos fiskaliniu tvarumui. Todėl tebėra svarbu vykdyti visapusišką pensijų sistemos reformą, kuria būtų siekiama užtikrinti pensijų tvarumą ir adekvatumą. Pensijų adekvatumas yra problema, nes vyresnio amžiaus Lietuvos gyventojams kyla didelė skurdo arba atskirties rizika. 2012 m. pensijų kaupimo sistemos reforma skatinama kaupti pensiją pagal antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, teikiant finansines paskatas iš valstybės biudžeto. Taip pat numatoma galimybė pereinamuoju laikotarpiu atsisakyti privačios pensijų kaupimo sistemos ir grįžti į valstybinio socialinio draudimo fondą bei palaipsniui padidinti pensinį amžių. Reforma bus pradėta įgyvendinti 2014 m. sausio 1 d. Tai svarbūs, tačiau pavieniai veiksmai teisinga linkme, todėl reikalingi didesni pokyčiai, visų pirma susiję su pirmosios pakopos pensijų sistema. Be to, būtina imtis priemonių, kurios padidintų vyresnio amžiaus žmonių galimybes įsidarbinti ir sukurtų jiems palankesnę darbo aplinką;

| (12) | spręsti nedarbo ir mažo žemos kvalifikacijos darbuotojų aktyvumo darbo rinkoje problemą tebėra itin svarbus uždavinys. Ypač didelis jaunimo ir nekvalifikuotų darbuotojų nedarbo lygis. Gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis tapo ypač akivaizdi krizės metu ir yra didėjanti problema, liudijanti apie švietimo ir darbo rinkos politikos spragas. Dėl jos atsirandantį kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą dar labiau aštrina aukštas emigracijos lygis. Taigi, būtina imtis papildomų priemonių, kurios padidintų darbo rinkos lankstumą ir skatintų dalyvavimą darbo rinkoje, visų pirma jaunimo, nekvalifikuotų ir vyresnio amžiaus darbuotojų. Bendra aktyvios darbo rinkos priemonių aprėptis ir atskiroms priemonėms skiriamas finansavimas yra nepakankami ir priemonės yra prastai orientuotos žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių atžvilgiu. Nuodugniai peržiūrėjus darbo teisę, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius, būtų galima nustatyti nereikalingus apribojimus ir administracines kliūtis, trukdančias nustatyti lanksčias sutarčių sąlygas, atleidimo nuostatas ir lanksčią darbo laiko tvarką. Kad būtų užtikrintas sklandesnis perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, galėtų būti didinamas gamybinės praktikos ir stažuočių programų patrauklumas; |
| --- | --- |

(12)

spręsti nedarbo ir mažo žemos kvalifikacijos darbuotojų aktyvumo darbo rinkoje problemą tebėra itin svarbus uždavinys. Ypač didelis jaunimo ir nekvalifikuotų darbuotojų nedarbo lygis. Gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis tapo ypač akivaizdi krizės metu ir yra didėjanti problema, liudijanti apie švietimo ir darbo rinkos politikos spragas. Dėl jos atsirandantį kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą dar labiau aštrina aukštas emigracijos lygis. Taigi, būtina imtis papildomų priemonių, kurios padidintų darbo rinkos lankstumą ir skatintų dalyvavimą darbo rinkoje, visų pirma jaunimo, nekvalifikuotų ir vyresnio amžiaus darbuotojų. Bendra aktyvios darbo rinkos priemonių aprėptis ir atskiroms priemonėms skiriamas finansavimas yra nepakankami ir priemonės yra prastai orientuotos žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių atžvilgiu. Nuodugniai peržiūrėjus darbo teisę, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius, būtų galima nustatyti nereikalingus apribojimus ir administracines kliūtis, trukdančias nustatyti lanksčias sutarčių sąlygas, atleidimo nuostatas ir lanksčią darbo laiko tvarką. Kad būtų užtikrintas sklandesnis perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, galėtų būti didinamas gamybinės praktikos ir stažuočių programų patrauklumas;

| (13) | susirūpinimą kelia vis dar aukštas skurdo ir socialinės atskirties lygis. Visų pirma nuogąstavimų kelia vaikų skurdo didėjimas. 2012 m. buvo pradėta vykdyti piniginės socialinės paramos sistemos reforma, siekiant padidinti paskatas dirbti (įskaitant pašalpas įsidarbinusiems ilgalaikiams bedarbiams, laipsnišką socialinių išmokų mažinimą nedirbantiems darbingo amžiaus žmonėms) ir sumažinti skurdą. Penkiose savivaldybėse vykdytu bandomuoju projektu pasiekta įspūdingų rezultatų: sutaupyta lėšų ir parama geriau orientuota gavėjams. Dabar būtina įdiegti stebėjimo sistemą, kuri padėtų įvertinti reformos veiksmingumą ir jos poveikį skurdo ir atskirties mažinimui. Reforma taip pat turėtų būti susieta su aktyvumo skatinimo priemonėmis, visų pirma skirtomis ilgalaikių socialinių išmokų gavėjų dalyvavimui darbo rinkoje didinti. Priemonės, kurių imtasi siekiant mažinti skurdą, apima socialinių išmokų aprėpties didinimą ir naują išmokų sumų apskaičiavimo metodą. Be to, 2013 m. sausio 1 d. minimalus atlyginimas padidintas 18 % – tai gali padėti sumažinti neveiklumo spąstų ir dirbančiųjų skurdo problemą. Vis dėlto, atsižvelgiant į problemos dydį, šių priemonių nepakanka, ir nėra visapusiškos kovos su skurdu strategijos ar veiksmų plano; |
| --- | --- |

(13)

susirūpinimą kelia vis dar aukštas skurdo ir socialinės atskirties lygis. Visų pirma nuogąstavimų kelia vaikų skurdo didėjimas. 2012 m. buvo pradėta vykdyti piniginės socialinės paramos sistemos reforma, siekiant padidinti paskatas dirbti (įskaitant pašalpas įsidarbinusiems ilgalaikiams bedarbiams, laipsnišką socialinių išmokų mažinimą nedirbantiems darbingo amžiaus žmonėms) ir sumažinti skurdą. Penkiose savivaldybėse vykdytu bandomuoju projektu pasiekta įspūdingų rezultatų: sutaupyta lėšų ir parama geriau orientuota gavėjams. Dabar būtina įdiegti stebėjimo sistemą, kuri padėtų įvertinti reformos veiksmingumą ir jos poveikį skurdo ir atskirties mažinimui. Reforma taip pat turėtų būti susieta su aktyvumo skatinimo priemonėmis, visų pirma skirtomis ilgalaikių socialinių išmokų gavėjų dalyvavimui darbo rinkoje didinti. Priemonės, kurių imtasi siekiant mažinti skurdą, apima socialinių išmokų aprėpties didinimą ir naują išmokų sumų apskaičiavimo metodą. Be to, 2013 m. sausio 1 d. minimalus atlyginimas padidintas 18 % – tai gali padėti sumažinti neveiklumo spąstų ir dirbančiųjų skurdo problemą. Vis dėlto, atsižvelgiant į problemos dydį, šių priemonių nepakanka, ir nėra visapusiškos kovos su skurdu strategijos ar veiksmų plano;

| (14) | nuo 2010 m. Vyriausybė vykdo plataus užmojo valstybės valdomų įmonių (VVĮ) reformą. Reforma yra tinkama, patikima ir yra susijusi su teisėkūros bei organizaciniais pokyčiais. Buvo nustatyti reformos reguliavimo aspektai ir užtikrintas visiškas ataskaitų teikimo reikalavimų laikymasis. Dabar kylantis uždavinys – išvengti interesų konflikto, susijusio su reguliavimo ir nereguliavimo funkcijomis, ir atskirti VVĮ komercinę veiklą nuo nekomercinės. Kai reforma bus visiškai įgyvendinta, tai galėtų paskatinti konkurencingumą ir augimą. Todėl bus itin svarbu stebėti, kaip laikomasi reikalavimų; |
| --- | --- |

(14)

nuo 2010 m. Vyriausybė vykdo plataus užmojo valstybės valdomų įmonių (VVĮ) reformą. Reforma yra tinkama, patikima ir yra susijusi su teisėkūros bei organizaciniais pokyčiais. Buvo nustatyti reformos reguliavimo aspektai ir užtikrintas visiškas ataskaitų teikimo reikalavimų laikymasis. Dabar kylantis uždavinys – išvengti interesų konflikto, susijusio su reguliavimo ir nereguliavimo funkcijomis, ir atskirti VVĮ komercinę veiklą nuo nekomercinės. Kai reforma bus visiškai įgyvendinta, tai galėtų paskatinti konkurencingumą ir augimą. Todėl bus itin svarbu stebėti, kaip laikomasi reikalavimų;

| (15) | elektros energijos ir dujų jungtys su kaimyninėmis šalimis tebėra menkai išplėtotos. Dėl to konkurencija energetikos sektoriuje yra labai nedidelė ir energijos kainos yra aukštos. Taip pat svarbia problema išlieka energijos vartojimo efektyvumas. Pažanga, susijusi su pastatų renovavimu ir investicijomis iš JESSICA kontroliuojančiojo fondo, buvo vangi ir su privačiojo būsto renovavimu susijusios problemos lieka labai didelės; |
| --- | --- |

(15)

elektros energijos ir dujų jungtys su kaimyninėmis šalimis tebėra menkai išplėtotos. Dėl to konkurencija energetikos sektoriuje yra labai nedidelė ir energijos kainos yra aukštos. Taip pat svarbia problema išlieka energijos vartojimo efektyvumas. Pažanga, susijusi su pastatų renovavimu ir investicijomis iš JESSICA kontroliuojančiojo fondo, buvo vangi ir su privačiojo būsto renovavimu susijusios problemos lieka labai didelės;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (17) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lietuvai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą ir įgyvendinti, kaip planuota, biudžeto strategiją, vykdant struktūrinio koregavimo priemones, kurios leis Lietuvai pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Pirmenybę teikti ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms. Toliau stiprinti fiskalinę sistemą, visų pirma užtikrinant įgyvendinamas ir privalomas viršutines išlaidų ribas pagal vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Peržiūrėti mokesčių sistemą ir apsvarstyti galimybę padidinti tuos mokesčius, kurie mažiausiai kenkia ekonomikos augimui, kaip antai periodinius turto ir aplinkos mokesčius, be kita ko, įvesti automobilių mokesčius, kartu toliau gerinant mokestinių prievolių vykdymą. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą ir įgyvendinti, kaip planuota, biudžeto strategiją, vykdant struktūrinio koregavimo priemones, kurios leis Lietuvai pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Pirmenybę teikti ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms. Toliau stiprinti fiskalinę sistemą, visų pirma užtikrinant įgyvendinamas ir privalomas viršutines išlaidų ribas pagal vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Peržiūrėti mokesčių sistemą ir apsvarstyti galimybę padidinti tuos mokesčius, kurie mažiausiai kenkia ekonomikos augimui, kaip antai periodinius turto ir aplinkos mokesčius, be kita ko, įvesti automobilių mokesčius, kartu toliau gerinant mokestinių prievolių vykdymą.

| 2. | Priimti ir įgyvendinti teisės aktus dėl visapusiškos pensijų sistemos reformos. Suderinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme, apriboti galimybes anksčiau išeiti į pensiją, nustatyti aiškias pensijų indeksavimo taisykles ir skatinti naudoti papildomo kaupimo schemas, kartu užtikrinant vykdomų reformų įgyvendinimą. Pensijų reformą pagrįsti priemonėmis, kuriomis didinamos vyresnio amžiaus žmonių galimybės įsidarbinti. |
| --- | --- |

2.

Priimti ir įgyvendinti teisės aktus dėl visapusiškos pensijų sistemos reformos. Suderinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme, apriboti galimybes anksčiau išeiti į pensiją, nustatyti aiškias pensijų indeksavimo taisykles ir skatinti naudoti papildomo kaupimo schemas, kartu užtikrinant vykdomų reformų įgyvendinimą. Pensijų reformą pagrįsti priemonėmis, kuriomis didinamos vyresnio amžiaus žmonių galimybės įsidarbinti.

| 3. | Spręsti didelio žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikio nedarbo lygio problemą, nukreipiant išteklius į aktyvios darbo rinkos politikos priemones, kartu didinant jų aprėptį ir veiksmingumą. Didinti jaunimo galimybes įsidarbinti, pavyzdžiui, pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, gerinti gamybinės praktikos schemų vykdymą ir jų veiksmingumą bei spręsti nuolatinės gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais peržiūrėti darbo teisės aktų tinkamumą, kiek tai susiję su lanksčiomis sutarčių sąlygomis, atleidimo nuostatomis ir lanksčia darbo laiko tvarka. |
| --- | --- |

3.

Spręsti didelio žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikio nedarbo lygio problemą, nukreipiant išteklius į aktyvios darbo rinkos politikos priemones, kartu didinant jų aprėptį ir veiksmingumą. Didinti jaunimo galimybes įsidarbinti, pavyzdžiui, pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, gerinti gamybinės praktikos schemų vykdymą ir jų veiksmingumą bei spręsti nuolatinės gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais peržiūrėti darbo teisės aktų tinkamumą, kiek tai susiję su lanksčiomis sutarčių sąlygomis, atleidimo nuostatomis ir lanksčia darbo laiko tvarka.

| 4. | Įgyvendinti konkrečias tikslines priemones, skirtas skurdui ir socialinei atskirčiai mažinti. Toliau stiprinti piniginės socialinės paramos sistemos reformos sąsajas su aktyvumo skatinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

4.

Įgyvendinti konkrečias tikslines priemones, skirtas skurdui ir socialinei atskirčiai mažinti. Toliau stiprinti piniginės socialinės paramos sistemos reformos sąsajas su aktyvumo skatinimo priemonėmis.

| 5. | Užbaigti valstybės valdomų įmonių reformos įgyvendinimą, visų pirma užtikrinant, kad būtų atskirtos nuosavybės ir reguliavimo funkcijos, ir įdėmiai stebėti, ar laikomasi reformos reikalavimų. |
| --- | --- |

5.

Užbaigti valstybės valdomų įmonių reformos įgyvendinimą, visų pirma užtikrinant, kad būtų atskirtos nuosavybės ir reguliavimo funkcijos, ir įdėmiai stebėti, ar laikomasi reformos reikalavimų.

| 6. | Suintensyvinti veiksmus, kad būtų pagerintas pastatų energinis efektyvumas, be kita ko, šalinant kliūtis ir sparčiai įgyvendinant kontroliuojančiojo fondo iniciatyvą. Skatinti energijos tinklų konkurenciją gerinant elektros energijos ir dujų tinklų jungtis su kitomis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

6.

Suintensyvinti veiksmus, kad būtų pagerintas pastatų energinis efektyvumas, be kita ko, šalinant kliūtis ir sparčiai įgyvendinant kontroliuojančiojo fondo iniciatyvą. Skatinti energijos tinklų konkurenciją gerinant elektros energijos ir dujų tinklų jungtis su kitomis valstybėmis narėmis.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 54.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/55 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/55

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Liuksemburgo stabilumo programos

2013/C 217/14

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Liuksemburgo 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Liuksemburgo 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Liuksemburgas nebuvo nurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Liuksemburgas nebuvo nurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 26 d. Liuksemburgas pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 26 d. Liuksemburgas pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Visų pirma, 2013 m. stabilumo programos scenarijus labai panašus į Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, nors 2014 m. scenarijus šiek tiek optimistiškesnis. Vidutinės trukmės laikotarpio deficito projekcijos pagrįstos gana optimistiniu augimo scenarijumi, didesniu už potencialų augimą. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą nuo 0,8 % BVP 2012 m. iki 0,6 % BVP 2014 m. Tačiau prognozuojama, kad programos laikotarpio pabaigos metais (2015 ir 2016 m.) deficitas išaugs iki 1,3 % BVP. Tai lemia naujų PVM taisyklių dėl elektroninių paslaugų įvedimas nuo 2015 m. sausio 1 d. Pagal šias taisykles PVM pajamos, gautos iš elektroninės prekybos veiklos, bus pervedamos iš tiekėjo įsisteigimo šalies į kliento gyvenamosios vietos šalį. Valdžios institucijų vertinimu, dėl naujųjų taisyklių PVM pajamos sumažės 1,4 % BVP. Vyriausybė jau paskelbė, kad siekiant kompensuoti dalį prarastų pajamų bus didinamas standartinis PVM tarifas. Stabilumo programoje patvirtintas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis perteklius. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze ir stabilumo programoje pateiktu (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, 2012 m. Liuksemburgas tikisi 0,1 % BVP struktūrinio pertekliaus (šis dydis mažesnis už vidutinės trukmės laikotarpio tikslą), o vidutinės trukmės laikotarpio tikslą numato pasiekti 2013 m. Tačiau numatoma, kad Liuksemburgas nuo savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo vėl nukryps 0,3 % 2014 m. ir dar daugiau 2015 ir 2016 m. Nacionalinės valdžios institucijos pakartojo tikslą grįžti prie vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ne vėliau kaip 2017 m., kad turėtų daugiau veiksmų laisvės. Bendroji valdžios sektoriaus skola – 20,8 % BVP 2012 m. – yra gerokai mažesnė nei Sutartyje nustatyta pamatinė vertė; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Visų pirma, 2013 m. stabilumo programos scenarijus labai panašus į Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, nors 2014 m. scenarijus šiek tiek optimistiškesnis. Vidutinės trukmės laikotarpio deficito projekcijos pagrįstos gana optimistiniu augimo scenarijumi, didesniu už potencialų augimą. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą nuo 0,8 % BVP 2012 m. iki 0,6 % BVP 2014 m. Tačiau prognozuojama, kad programos laikotarpio pabaigos metais (2015 ir 2016 m.) deficitas išaugs iki 1,3 % BVP. Tai lemia naujų PVM taisyklių dėl elektroninių paslaugų įvedimas nuo 2015 m. sausio 1 d. Pagal šias taisykles PVM pajamos, gautos iš elektroninės prekybos veiklos, bus pervedamos iš tiekėjo įsisteigimo šalies į kliento gyvenamosios vietos šalį. Valdžios institucijų vertinimu, dėl naujųjų taisyklių PVM pajamos sumažės 1,4 % BVP. Vyriausybė jau paskelbė, kad siekiant kompensuoti dalį prarastų pajamų bus didinamas standartinis PVM tarifas. Stabilumo programoje patvirtintas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis perteklius. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze ir stabilumo programoje pateiktu (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, 2012 m. Liuksemburgas tikisi 0,1 % BVP struktūrinio pertekliaus (šis dydis mažesnis už vidutinės trukmės laikotarpio tikslą), o vidutinės trukmės laikotarpio tikslą numato pasiekti 2013 m. Tačiau numatoma, kad Liuksemburgas nuo savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo vėl nukryps 0,3 % 2014 m. ir dar daugiau 2015 ir 2016 m. Nacionalinės valdžios institucijos pakartojo tikslą grįžti prie vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ne vėliau kaip 2017 m., kad turėtų daugiau veiksmų laisvės. Bendroji valdžios sektoriaus skola – 20,8 % BVP 2012 m. – yra gerokai mažesnė nei Sutartyje nustatyta pamatinė vertė;

| (10) | pastaruoju metu Liuksemburgas sugebėjo neviršyti valdžios sektoriaus deficito 3 % BVP ribos ir taip išvengė perviršinio deficito procedūros. Taip atsitiko labiau dėl didelių pajamų negu dėl išlaidų ribojimo. Konkrečiai 2012 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimas, neatsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, pagal apskaičiavimus bus didesnis už Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo nuokrypis nuo išlaidų kriterijaus turėtų siekti 1,3 % BVP ir viršyti Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatytą 0,5 % BVP ribą. Tačiau šiam nuokrypiui įvertinti reikia atlikti bendrą vertinimą atsižvelgiant į kitus veiksnius: i) 2012 m. deficitas struktūriniu požiūriu padidėjo tik 0,2 % BVP; ii) Liuksemburgo ekonomika dėl šalies mažumo ir jos atvirumo laipsnio yra labai nepastovi; iii) pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę Liuksemburgas vidutinės trukmės laikotarpio tikslą turėtų pasiekti jau 2013 m. Visi šie elementai rodo, kad nuokrypis nėra struktūrinis. Vis dėlto didelis Liuksemburgo valdžios sektoriaus surenkamų pajamų kintamumas (dėl to iki šiol pajamų būdavo surenkama daugiau, nei planuota) kelia riziką viešųjų finansų tvarumui. Siekiant šią riziką geriau valdyti, reikėtų įstatymiškai nustatyti tiek skolos, tiek išlaidų apribojimus. Be to, reikėtų nurodyti stebėsenos organą ir iš anksto apibrėžti veiksmus, jei tų apribojimų būtų nesilaikoma. Minėtų PVM priemonių įsigaliojimas 2015 m. sausio 1 d. ir didelis neigiamas poveikis mokesčių surinkimui vėliau rodo, kad Liuksemburgui svarbu nustatyti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Konkrečiai dėl to reikėtų, kad 2014 m. biudžeto kryptys būtų ypač atsargios; |
| --- | --- |

(10)

pastaruoju metu Liuksemburgas sugebėjo neviršyti valdžios sektoriaus deficito 3 % BVP ribos ir taip išvengė perviršinio deficito procedūros. Taip atsitiko labiau dėl didelių pajamų negu dėl išlaidų ribojimo. Konkrečiai 2012 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimas, neatsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, pagal apskaičiavimus bus didesnis už Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo nuokrypis nuo išlaidų kriterijaus turėtų siekti 1,3 % BVP ir viršyti Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatytą 0,5 % BVP ribą. Tačiau šiam nuokrypiui įvertinti reikia atlikti bendrą vertinimą atsižvelgiant į kitus veiksnius: i) 2012 m. deficitas struktūriniu požiūriu padidėjo tik 0,2 % BVP; ii) Liuksemburgo ekonomika dėl šalies mažumo ir jos atvirumo laipsnio yra labai nepastovi; iii) pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę Liuksemburgas vidutinės trukmės laikotarpio tikslą turėtų pasiekti jau 2013 m. Visi šie elementai rodo, kad nuokrypis nėra struktūrinis. Vis dėlto didelis Liuksemburgo valdžios sektoriaus surenkamų pajamų kintamumas (dėl to iki šiol pajamų būdavo surenkama daugiau, nei planuota) kelia riziką viešųjų finansų tvarumui. Siekiant šią riziką geriau valdyti, reikėtų įstatymiškai nustatyti tiek skolos, tiek išlaidų apribojimus. Be to, reikėtų nurodyti stebėsenos organą ir iš anksto apibrėžti veiksmus, jei tų apribojimų būtų nesilaikoma. Minėtų PVM priemonių įsigaliojimas 2015 m. sausio 1 d. ir didelis neigiamas poveikis mokesčių surinkimui vėliau rodo, kad Liuksemburgui svarbu nustatyti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Konkrečiai dėl to reikėtų, kad 2014 m. biudžeto kryptys būtų ypač atsargios;

| (11) | šiuo metu mažiau kaip trečdalis mokestinių pajamų surenkama iš vartojimo mokesčių, iš dalies taip yra dėl nedidelių standartinių ir lengvatinių PVM tarifų. Liuksemburgas pirmauja ES pagal prekių ir paslaugų kategorijų, kurioms taikomi lengvatiniai PVM tarifai, skaičių. Labai didelis finansų sektorius, kuriam PVM netaikomas, taip pat prisideda prie to, kad PVM santykis su BVP nedidelis. Apskritai Liuksemburge yra galimybių surinkti daugiau pajamų padidinus standartinį PVM tarifą. Be to, Liuksemburgo pelno mokesčio sistemai būdingas didelis įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas – tai viena iš privačiojo sektoriaus didelio skolos santykio su BVP priežasčių; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu mažiau kaip trečdalis mokestinių pajamų surenkama iš vartojimo mokesčių, iš dalies taip yra dėl nedidelių standartinių ir lengvatinių PVM tarifų. Liuksemburgas pirmauja ES pagal prekių ir paslaugų kategorijų, kurioms taikomi lengvatiniai PVM tarifai, skaičių. Labai didelis finansų sektorius, kuriam PVM netaikomas, taip pat prisideda prie to, kad PVM santykis su BVP nedidelis. Apskritai Liuksemburge yra galimybių surinkti daugiau pajamų padidinus standartinį PVM tarifą. Be to, Liuksemburgo pelno mokesčio sistemai būdingas didelis įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas – tai viena iš privačiojo sektoriaus didelio skolos santykio su BVP priežasčių;

| (12) | 2012 m. gruodžio mėn. patvirtintą Liuksemburgo pensijų sistemos reformą tegalima laikyti svarbiu pirmu žingsniu tinkama kryptimi. Net atsižvelgiant į daugelį patvirtintos pensijų sistemos reformos aspektų, Liuksemburgui vis tiek reikėtų įgyvendinti ilgalaikę tvarumo didinimo politiką, kuri atitiktų 8,6 proc. punkto BVP nuolatinį pirminio balanso pagerėjimą, kad išnyktų fiskalinis atotrūkis. Todėl Liuksemburgui reikia visapusiškesnės pensijų sistemos reformos. Įvedus viršutinę pensijų koregavimo ribą, grindžiamą realaus darbo užmokesčio padidėjimu, išaugtų pensijų rezervai, o padidinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, padėtų užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Be to, reikėtų apriboti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes ir užtikrinti, kad labiau apsimokėtų dirbti ilgiau negu reikalaujamas minimumas. Taip pat numatoma, kad ilgalaikės priežiūros išlaidų poveikis fiskaliniam tvarumui Liuksemburgo tvarumo atotrūkį padidins 2,1 proc. punkto. Numatomas tiek vyresnio amžiaus žmonių, tiek priklausomų asmenų skaičiaus augimas Liuksemburge yra didelis, palyginti su ES vidurkiu; |
| --- | --- |

(12)

2012 m. gruodžio mėn. patvirtintą Liuksemburgo pensijų sistemos reformą tegalima laikyti svarbiu pirmu žingsniu tinkama kryptimi. Net atsižvelgiant į daugelį patvirtintos pensijų sistemos reformos aspektų, Liuksemburgui vis tiek reikėtų įgyvendinti ilgalaikę tvarumo didinimo politiką, kuri atitiktų 8,6 proc. punkto BVP nuolatinį pirminio balanso pagerėjimą, kad išnyktų fiskalinis atotrūkis. Todėl Liuksemburgui reikia visapusiškesnės pensijų sistemos reformos. Įvedus viršutinę pensijų koregavimo ribą, grindžiamą realaus darbo užmokesčio padidėjimu, išaugtų pensijų rezervai, o padidinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, padėtų užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Be to, reikėtų apriboti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes ir užtikrinti, kad labiau apsimokėtų dirbti ilgiau negu reikalaujamas minimumas. Taip pat numatoma, kad ilgalaikės priežiūros išlaidų poveikis fiskaliniam tvarumui Liuksemburgo tvarumo atotrūkį padidins 2,1 proc. punkto. Numatomas tiek vyresnio amžiaus žmonių, tiek priklausomų asmenų skaičiaus augimas Liuksemburge yra didelis, palyginti su ES vidurkiu;

| (13) | našumas Liuksemburge šiuo metu yra gana didelis. Tačiau našumo didėjimo galimybės tampa vis labiau ribotos. Todėl vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimas turėtų būti ribojamas užtikrinant geresnę darbo užmokesčio ir našumo koreliaciją. Liuksemburgas ėmėsi priemonių darbo užmokesčio augimui riboti: 2012–2014 m. pakoreguota indeksavimo sistema. Tačiau ši reforma tėra laikina ir negarantuoja, kad darbo užmokestis laikui bėgant keisis pagal našumo pokyčius. Našumas ne visuose ekonomikos sektoriuose vienodas, o finansų sektoriuje jis beveik du kartus aukštesnis negu visuose kituose sektoriuose. Liuksemburgo konkurencingumui kils didelė rizika nuo 2015 m., kai vėl bus įprastai taikoma automatinio indeksavimo sistema. Todėl reikėtų imtis papildomų priemonių siekiant ilgesniam laikui reformuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemą, kad ateityje būtų išvengta tolesnio konkurencingumo blogėjimo; |
| --- | --- |

(13)

našumas Liuksemburge šiuo metu yra gana didelis. Tačiau našumo didėjimo galimybės tampa vis labiau ribotos. Todėl vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimas turėtų būti ribojamas užtikrinant geresnę darbo užmokesčio ir našumo koreliaciją. Liuksemburgas ėmėsi priemonių darbo užmokesčio augimui riboti: 2012–2014 m. pakoreguota indeksavimo sistema. Tačiau ši reforma tėra laikina ir negarantuoja, kad darbo užmokestis laikui bėgant keisis pagal našumo pokyčius. Našumas ne visuose ekonomikos sektoriuose vienodas, o finansų sektoriuje jis beveik du kartus aukštesnis negu visuose kituose sektoriuose. Liuksemburgo konkurencingumui kils didelė rizika nuo 2015 m., kai vėl bus įprastai taikoma automatinio indeksavimo sistema. Todėl reikėtų imtis papildomų priemonių siekiant ilgesniam laikui reformuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemą, kad ateityje būtų išvengta tolesnio konkurencingumo blogėjimo;

| (14) | Liuksemburgo ekonomika labai priklauso nuo finansų sektoriaus: jis sudaro maždaug 30 % visos pridėtinės vertės ir 25 % surenkamų mokestinių pajamų. Šalies konkurencingumui ateityje apsaugoti reikėtų kurti alternatyvias kompetencijos nišas. Tačiau Liuksemburgo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema tebėra labai silpna ir tikėtina, kad Liuksemburgas MTTP intensyvumo tikslo iki 2020 m. nepasieks. Liuksemburgas gerokai atsilieka nuo ES vidurkio pagal viešųjų mokslinių tyrimų įstaigų ir įmonių bendradarbiavimo rodiklius – tai susiję su tuo, kad šiuo metu privatusis mokslinių tyrimų sektorius atsietas nuo viešosios mokslinių tyrimų sistemos. Liuksemburgas turėtų imtis veiksmų MTTP intensyvumo mažėjimo tendencijai stabdyti ir visų pirma padėti didinti įmonių MTTP intensyvumą. Tikslingesnės pažangiosios specializacijos strategijos rengimas galėtų būti ypač svarbus maksimizuojant viešojo mokslinių tyrimų finansavimo poveikį ekonomikai, visų pirma užtikrinant sverto poveikį privačiojo sektoriaus investicijoms. Šalia tokio tikslinio metodo, turėtų būti vykdoma visapusiška horizontalioji politika, kurioje daugiausia dėmesio skiriama novatoriškų įmonių kūrimui ir plėtrai; |
| --- | --- |

(14)

Liuksemburgo ekonomika labai priklauso nuo finansų sektoriaus: jis sudaro maždaug 30 % visos pridėtinės vertės ir 25 % surenkamų mokestinių pajamų. Šalies konkurencingumui ateityje apsaugoti reikėtų kurti alternatyvias kompetencijos nišas. Tačiau Liuksemburgo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema tebėra labai silpna ir tikėtina, kad Liuksemburgas MTTP intensyvumo tikslo iki 2020 m. nepasieks. Liuksemburgas gerokai atsilieka nuo ES vidurkio pagal viešųjų mokslinių tyrimų įstaigų ir įmonių bendradarbiavimo rodiklius – tai susiję su tuo, kad šiuo metu privatusis mokslinių tyrimų sektorius atsietas nuo viešosios mokslinių tyrimų sistemos. Liuksemburgas turėtų imtis veiksmų MTTP intensyvumo mažėjimo tendencijai stabdyti ir visų pirma padėti didinti įmonių MTTP intensyvumą. Tikslingesnės pažangiosios specializacijos strategijos rengimas galėtų būti ypač svarbus maksimizuojant viešojo mokslinių tyrimų finansavimo poveikį ekonomikai, visų pirma užtikrinant sverto poveikį privačiojo sektoriaus investicijoms. Šalia tokio tikslinio metodo, turėtų būti vykdoma visapusiška horizontalioji politika, kurioje daugiausia dėmesio skiriama novatoriškų įmonių kūrimui ir plėtrai;

| (15) | jaunimo nedarbas vis dar tebėra didelis (18 %) ir labai priklauso nuo išsilavinimo lygio. Jauni rezidentai dėl darbo intensyviai konkuruoja su nerezidentais, dažnai turinčiais aukštesnę kvalifikaciją. Nors Liuksemburgas įrodė tvirtą pasiryžimą kovoti su jaunimo nedarbu, reikia papildomų pastangų. Siekiant maksimalių rezultatų, patvirtintos priemonės turėtų būti visapusiškos reformų strategijos dalis, įskaitant geresnę aktyvumo skatinimo politiką, kad būtų mažinama priklausomybė nuo išmokų. Liuksemburge taikoma jaunimo pagrindinių gebėjimų testavimo sistema pagal programą PISA (5) yra gana silpna. Reikia papildomų priemonių norint pakeisti nuo 2006 m. stebimą neigiamą tendenciją, susijusią su skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų įgūdžiais. Papildomų pastangų reikėtų švietimo ištekliams gerinti ir tikslingiau nukreipti mokykloms, kuriose mokosi pažeidžiami mokiniai, taip pat kalbų mokymosi ir atsilikimo mažinimo ištekliams didinti. Reikėtų geriau išnagrinėti specifines migrantų kilmės asmenų darbo rinkoje patiriamas problemas ir jas spręsti tikslinėmis priemonėmis, įskaitant su kalbos įgūdžiais susijusias priemones. Šiuo atžvilgiu ypač daug dėmesio reikėtų skirti profesiniam rengimui ir mokymui. Reikėtų imtis papildomų priemonių ikimokykliniam ugdymui gerinti ir mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, visų pirma tarp migrantų kilmės asmenų. Reikėtų gerinti vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, užtikrinant galimybes kelti kvalifikaciją; |
| --- | --- |

(15)

jaunimo nedarbas vis dar tebėra didelis (18 %) ir labai priklauso nuo išsilavinimo lygio. Jauni rezidentai dėl darbo intensyviai konkuruoja su nerezidentais, dažnai turinčiais aukštesnę kvalifikaciją. Nors Liuksemburgas įrodė tvirtą pasiryžimą kovoti su jaunimo nedarbu, reikia papildomų pastangų. Siekiant maksimalių rezultatų, patvirtintos priemonės turėtų būti visapusiškos reformų strategijos dalis, įskaitant geresnę aktyvumo skatinimo politiką, kad būtų mažinama priklausomybė nuo išmokų. Liuksemburge taikoma jaunimo pagrindinių gebėjimų testavimo sistema pagal programą PISA (5) yra gana silpna. Reikia papildomų priemonių norint pakeisti nuo 2006 m. stebimą neigiamą tendenciją, susijusią su skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų įgūdžiais. Papildomų pastangų reikėtų švietimo ištekliams gerinti ir tikslingiau nukreipti mokykloms, kuriose mokosi pažeidžiami mokiniai, taip pat kalbų mokymosi ir atsilikimo mažinimo ištekliams didinti. Reikėtų geriau išnagrinėti specifines migrantų kilmės asmenų darbo rinkoje patiriamas problemas ir jas spręsti tikslinėmis priemonėmis, įskaitant su kalbos įgūdžiais susijusias priemones. Šiuo atžvilgiu ypač daug dėmesio reikėtų skirti profesiniam rengimui ir mokymui. Reikėtų imtis papildomų priemonių ikimokykliniam ugdymui gerinti ir mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, visų pirma tarp migrantų kilmės asmenų. Reikėtų gerinti vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, užtikrinant galimybes kelti kvalifikaciją;

| (16) | Liuksemburgas įsipareigojo iki 2020 m. 20 %, palyginti su 2005 m., sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, bet numatoma, kad nuo to tikslo bus nukrypta 23 procentiniais punktais, atsižvelgiant į naujausias 2020 m. prognozes, paremtas esamomis priemonėmis. Transporto sektoriuje 2011 m. į aplinką išleista 68 % išmetalų, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, – tai pagrindinis spręstinas Liuksemburgo uždavinys. Šiuo metu taikomos priemonės padės užtikrinti tik apie trečdalį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sumažinimo, kuris būtinas tikslui pasiekti. Todėl priemones reikia gerokai sugriežtinti, visų pirma padidinti kuro apmokestinimą, kad sumažėtų apmokestinimo atotrūkis nuo kaimyninių šalių. Taip pat reikėtų paspartinti transporto priemonių mokesčio reformą. Liuksemburgas turėtų toliau įgyvendinti projektus, kuriais skatinama naudotis viešuoju transportu. Reikėtų įvesti mokesčius už kelių transporto sistemos apkrovimą, kad būtų skatinama pereiti prie viešojo transporto. Reikėtų skatinti geresnes transporto jungtis su kaimyniniais regionais; |
| --- | --- |

(16)

Liuksemburgas įsipareigojo iki 2020 m. 20 %, palyginti su 2005 m., sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, bet numatoma, kad nuo to tikslo bus nukrypta 23 procentiniais punktais, atsižvelgiant į naujausias 2020 m. prognozes, paremtas esamomis priemonėmis. Transporto sektoriuje 2011 m. į aplinką išleista 68 % išmetalų, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, – tai pagrindinis spręstinas Liuksemburgo uždavinys. Šiuo metu taikomos priemonės padės užtikrinti tik apie trečdalį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sumažinimo, kuris būtinas tikslui pasiekti. Todėl priemones reikia gerokai sugriežtinti, visų pirma padidinti kuro apmokestinimą, kad sumažėtų apmokestinimo atotrūkis nuo kaimyninių šalių. Taip pat reikėtų paspartinti transporto priemonių mokesčio reformą. Liuksemburgas turėtų toliau įgyvendinti projektus, kuriais skatinama naudotis viešuoju transportu. Reikėtų įvesti mokesčius už kelių transporto sistemos apkrovimą, kad būtų skatinama pereiti prie viešojo transporto. Reikėtų skatinti geresnes transporto jungtis su kaimyniniais regionais;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7), skirtas rekomendacijas. Liuksemburgas, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7), skirtas rekomendacijas. Liuksemburgas, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Išlaikyti patikimą fiskalinę būklę ir nenukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kad būtų užtikrintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas, visų pirma atsižvelgiant į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. Stiprinti biudžeto valdymą ir tam priimti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą, taikomą valdžios sektoriui ir turinčią daugiametes viršutines išlaidų ribas, taip pat įdiegti nepriklausomą fiskalinių taisyklių stebėseną. |
| --- | --- |

1.

Išlaikyti patikimą fiskalinę būklę ir nenukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kad būtų užtikrintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas, visų pirma atsižvelgiant į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. Stiprinti biudžeto valdymą ir tam priimti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą, taikomą valdžios sektoriui ir turinčią daugiametes viršutines išlaidų ribas, taip pat įdiegti nepriklausomą fiskalinių taisyklių stebėseną.

| 2. | Imtis priemonių, skirtų įsiskolinimui palankaus pelno apmokestinimo iškraipymo problemai spręsti, ir plačiau taikyti standartinį PVM tarifą. |
| --- | --- |

2.

Imtis priemonių, skirtų įsiskolinimui palankaus pelno apmokestinimo iškraipymo problemai spręsti, ir plačiau taikyti standartinį PVM tarifą.

| 3. | Apriboti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas ir tam didinti ilgalaikės priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma daugiau dėmesio skiriant prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui, sustiprinti pastaruoju metu patvirtintą pensijų reformą, imtis papildomų ankstyvo išėjimo į pensiją ribojimo priemonių ir padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. |
| --- | --- |

3.

Apriboti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas ir tam didinti ilgalaikės priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma daugiau dėmesio skiriant prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui, sustiprinti pastaruoju metu patvirtintą pensijų reformą, imtis papildomų ankstyvo išėjimo į pensiją ribojimo priemonių ir padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais.

| 4. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, imtis papildomų struktūrinių priemonių (be dabartinio įšaldymo) darbo užmokesčio nustatymo sistemai, įskaitant darbo užmokesčio indeksavimą, reformuoti, jos priklausomybei nuo našumo, pokyčių atskiruose sektoriuose ir darbo rinkos sąlygų stiprinti ir konkurencingumui skatinti. Dėti daugiau pastangų ekonomikos struktūrai diversifikuoti, skatinant privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus, visų pirma plėtojant viešųjų mokslinių tyrimų įstaigų ir įmonių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

4.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, imtis papildomų struktūrinių priemonių (be dabartinio įšaldymo) darbo užmokesčio nustatymo sistemai, įskaitant darbo užmokesčio indeksavimą, reformuoti, jos priklausomybei nuo našumo, pokyčių atskiruose sektoriuose ir darbo rinkos sąlygų stiprinti ir konkurencingumui skatinti. Dėti daugiau pastangų ekonomikos struktūrai diversifikuoti, skatinant privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus, visų pirma plėtojant viešųjų mokslinių tyrimų įstaigų ir įmonių bendradarbiavimą.

| 5. | Dėti daugiau pastangų jaunimo nedarbui mažinti ir tam gerinti aktyvios darbo rinkos politikos modelį ir stebėseną. Stiprinti bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, kad jaunimo įgūdžiai labiau atitiktų darbo rinkos paklausą, visų pirma migrantų kilmės asmenų atveju. Didinti pastangas, kad būtų padidintas vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo lygis, ir tam, be kita ko, gerinti jų galimybes įsidarbinti mokantis visą gyvenimą. |
| --- | --- |

5.

Dėti daugiau pastangų jaunimo nedarbui mažinti ir tam gerinti aktyvios darbo rinkos politikos modelį ir stebėseną. Stiprinti bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, kad jaunimo įgūdžiai labiau atitiktų darbo rinkos paklausą, visų pirma migrantų kilmės asmenų atveju. Didinti pastangas, kad būtų padidintas vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo lygis, ir tam, be kita ko, gerinti jų galimybes įsidarbinti mokantis visą gyvenimą.

| 6. | Imtis daugiau priemonių, kad būtų įvykdytas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslas sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, pirmiausia didinant transportui skirtų energetikos produktų mokesčius. |
| --- | --- |

6.

Imtis daugiau priemonių, kad būtų įvykdytas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslas sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, pirmiausia didinant transportui skirtų energetikos produktų mokesčius.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 58.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  PISA yra EBPO tarptautinio studentų vertinimo programa.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

7

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/59 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/59

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Maltos stabilumo programos

2013/C 217/15

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Maltos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Maltos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Maltos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Maltos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Malta yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Malta yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Maltai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Maltoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikėtų imtis politikos veiksmų. Dėl bankų sektoriaus ir nekilnojamojo turto rinkos raidos juos stebėti reikėtų ypač įdėmiai. Ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui reikia skirti politinį dėmesį; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Maltai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Maltoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikėtų imtis politikos veiksmų. Dėl bankų sektoriaus ir nekilnojamojo turto rinkos raidos juos stebėti reikėtų ypač įdėmiai. Ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui reikia skirti politinį dėmesį;

| (9) | 2013 m. balandžio 30 d. Malta pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 30 d. Malta pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2012 m. gruodžio 4 d. (5) Taryba panaikino savo sprendimą dėl perviršinio deficito Maltoje, atsižvelgdama į tai, kad jis 2011 m. buvo panaikintas, ir į tai, kad remiantis 2012 m. Komisijos tarnybų rudens prognozėmis, jo panaikinimas atrodė tvarus. Vis dėlto, 2012 m. Maltoje buvo užfiksuotas 3,3 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, vėl didesnis už 3 % BVP pamatinę vertę. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – palaipsniui sumažinti deficitą nuo 3,3 % BVP 2012 m. iki 0,8 % BVP 2016 m., palaipsniui darant pažangą link vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą – tai platesnio užmojo siekis, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte, tačiau jo neplanuojama pasiekti programos laikotarpiu. 2013 m. stabilumo programos deficito tikslas paremtas gana dideliu mokestinių pajamų augimu, kuris negali būti iki galo paaiškintas pagrindiniu makroekonominiu scenarijumi. Be to, jis, kaip ir vėlesniais metais, nepakankamai paremtas išsamiomis priemonėmis. Dėl to planuojamo (perskaičiuoto) struktūrinio balanso pokytis yra gerokai aukštesnis, nei Komisijos tarnybų prognozėje. Pagal Komisijos prognozę struktūrinis balansas 2013 m. pagerės tik 1⁄4 procentinio punkto ir tik šiek tiek 2014 m., remiantis prielaida, kad politika nesikeis.
  Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola visu programos laikotarpiu viršys 60 % BVP ribą. Nacionalinės valdžios institucijos prognozuoja, kad skola padidės iki 74,2 % BVP 2014 m. ir po to pradės mažėti iki 70 % 2016 m. Pagal 2013 m. Komisijos tarnybų pavasario prognozę skolos ir BVP santykis turėtų didėti šiek tiek sparčiau – iki 74,9 % 2014 m., nes numatoma, kad pirminis deficitas toliau didės. Atsižvelgiant į tai, kad perviršinis deficitas panaikintas 2011 m., Maltoje yra trejų metų pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos mažinimo kriterijaus taikymu nuo 2012 m. Malta nepadarė pakankamos pažangos, kad tenkintų skolos kriterijų 2012 m., ir nenumatoma, kad ji tą padarys 2013–2014 m. Nors Maltos fiskalinė sistema yra gana lanksti, jos neprivalomas pobūdis ir trumpas fiskalinio planavimo laikotarpis nepadeda užtikrinti patikimą fiskalinę būklę. Direktyva 2011/85/ES (6) dėl biudžeto sistemų dar neperkelta į nacionalinę teisę ir struktūrinio biudžeto balanso taisyklė, numatyta Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytoje 2012 m. kovo 2 d. Briuselyje, dar neįtraukta į nacionalinę teisę. Stabilumo programoje išdėstytas vyriausybės ketinimas įsteigti fiskalinę tarybą, tačiau nepateikta jokių konkrečių planų; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2012 m. gruodžio 4 d. (5) Taryba panaikino savo sprendimą dėl perviršinio deficito Maltoje, atsižvelgdama į tai, kad jis 2011 m. buvo panaikintas, ir į tai, kad remiantis 2012 m. Komisijos tarnybų rudens prognozėmis, jo panaikinimas atrodė tvarus. Vis dėlto, 2012 m. Maltoje buvo užfiksuotas 3,3 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, vėl didesnis už 3 % BVP pamatinę vertę. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – palaipsniui sumažinti deficitą nuo 3,3 % BVP 2012 m. iki 0,8 % BVP 2016 m., palaipsniui darant pažangą link vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą – tai platesnio užmojo siekis, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte, tačiau jo neplanuojama pasiekti programos laikotarpiu. 2013 m. stabilumo programos deficito tikslas paremtas gana dideliu mokestinių pajamų augimu, kuris negali būti iki galo paaiškintas pagrindiniu makroekonominiu scenarijumi. Be to, jis, kaip ir vėlesniais metais, nepakankamai paremtas išsamiomis priemonėmis. Dėl to planuojamo (perskaičiuoto) struktūrinio balanso pokytis yra gerokai aukštesnis, nei Komisijos tarnybų prognozėje. Pagal Komisijos prognozę struktūrinis balansas 2013 m. pagerės tik 1⁄4 procentinio punkto ir tik šiek tiek 2014 m., remiantis prielaida, kad politika nesikeis.

Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola visu programos laikotarpiu viršys 60 % BVP ribą. Nacionalinės valdžios institucijos prognozuoja, kad skola padidės iki 74,2 % BVP 2014 m. ir po to pradės mažėti iki 70 % 2016 m. Pagal 2013 m. Komisijos tarnybų pavasario prognozę skolos ir BVP santykis turėtų didėti šiek tiek sparčiau – iki 74,9 % 2014 m., nes numatoma, kad pirminis deficitas toliau didės. Atsižvelgiant į tai, kad perviršinis deficitas panaikintas 2011 m., Maltoje yra trejų metų pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos mažinimo kriterijaus taikymu nuo 2012 m. Malta nepadarė pakankamos pažangos, kad tenkintų skolos kriterijų 2012 m., ir nenumatoma, kad ji tą padarys 2013–2014 m. Nors Maltos fiskalinė sistema yra gana lanksti, jos neprivalomas pobūdis ir trumpas fiskalinio planavimo laikotarpis nepadeda užtikrinti patikimą fiskalinę būklę. Direktyva 2011/85/ES (6) dėl biudžeto sistemų dar neperkelta į nacionalinę teisę ir struktūrinio biudžeto balanso taisyklė, numatyta Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytoje 2012 m. kovo 2 d. Briuselyje, dar neįtraukta į nacionalinę teisę. Stabilumo programoje išdėstytas vyriausybės ketinimas įsteigti fiskalinę tarybą, tačiau nepateikta jokių konkrečių planų;

| (11) | mokestinių prievolių vykdymas ir mokesčių slėpimas kelia viešųjų finansų kokybės problemų. Valdžios institucijos priėmė keletą tinkamų priemonių ir kelios papildomos priemonės dar svarstomos, tačiau būtina įdėmiai stebėti jų įgyvendinimą, nes konkrečių rezultatų dar nepasiekta. Mokestinės paskatos įmonėms skolintis vis dar labai didelės. 2012 m. Malta išsiskyrė tuo, kad joje yra antras pagal dydį skolos tvarkymo mokesčių priemonėmis ir naujų investicijų finansavimo nuosavu kapitalu atotrūkis. Toks įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas gali skatinti įmones per daug skolintis ir neveiksmingai paskirstyti kapitalą. Malta yra viena iš nedaugelio valstybių narių, kuriose nėra jokių nuostatų mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą; |
| --- | --- |

(11)

mokestinių prievolių vykdymas ir mokesčių slėpimas kelia viešųjų finansų kokybės problemų. Valdžios institucijos priėmė keletą tinkamų priemonių ir kelios papildomos priemonės dar svarstomos, tačiau būtina įdėmiai stebėti jų įgyvendinimą, nes konkrečių rezultatų dar nepasiekta. Mokestinės paskatos įmonėms skolintis vis dar labai didelės. 2012 m. Malta išsiskyrė tuo, kad joje yra antras pagal dydį skolos tvarkymo mokesčių priemonėmis ir naujų investicijų finansavimo nuosavu kapitalu atotrūkis. Toks įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas gali skatinti įmones per daug skolintis ir neveiksmingai paskirstyti kapitalą. Malta yra viena iš nedaugelio valstybių narių, kuriose nėra jokių nuostatų mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą;

| (12) | Malta vis dar susiduria su problemomis, susijusiomis su viešųjų finansų tvarumu, atsižvelgiant į visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, kuris pagal projekcijas turėtų gerokai viršyti ES vidurkį. Išlaidų pensijoms didėjimas sudaro daugiau nei pusę visų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, tačiau palyginus su kitomis valstybėmis narėmis, teisės aktais nustatytas pensinis amžius tebėra mažas ir jo didinimas įgyvendinant 2006 m. reformą vyksta lėtai. Būtina toliau vykdyti reformas, siekiant užtikrinti tvarumą išlaikant adekvatumą ir sprendžiant vienodų sąlygų visoms kartoms suteikimo klausimą. Nors buvo tartasi su socialiniais partneriais, nepateikta jokių konkrečių pasiūlymų dėl tolesnės pensijų reformos. Vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygis yra žemas ir vis dar reikia parengti visapusišką aktyvaus senėjimo strategiją. Dėl ribotos apimties pirminės priežiūros teikimo ir prognozuojamo visuomenės senėjimo ilgainiui gali padidėti sveikatos priežiūros išlaidos. Viešojo pirkimo srities administraciniai gebėjimai silpni ir tai lemia sudėtingas ir ilgas procedūras; |
| --- | --- |

(12)

Malta vis dar susiduria su problemomis, susijusiomis su viešųjų finansų tvarumu, atsižvelgiant į visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, kuris pagal projekcijas turėtų gerokai viršyti ES vidurkį. Išlaidų pensijoms didėjimas sudaro daugiau nei pusę visų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, tačiau palyginus su kitomis valstybėmis narėmis, teisės aktais nustatytas pensinis amžius tebėra mažas ir jo didinimas įgyvendinant 2006 m. reformą vyksta lėtai. Būtina toliau vykdyti reformas, siekiant užtikrinti tvarumą išlaikant adekvatumą ir sprendžiant vienodų sąlygų visoms kartoms suteikimo klausimą. Nors buvo tartasi su socialiniais partneriais, nepateikta jokių konkrečių pasiūlymų dėl tolesnės pensijų reformos. Vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygis yra žemas ir vis dar reikia parengti visapusišką aktyvaus senėjimo strategiją. Dėl ribotos apimties pirminės priežiūros teikimo ir prognozuojamo visuomenės senėjimo ilgainiui gali padidėti sveikatos priežiūros išlaidos. Viešojo pirkimo srities administraciniai gebėjimai silpni ir tai lemia sudėtingas ir ilgas procedūras;

| (13) | palankiai vertintinos priemonės mokyklos nebaigimo rodikliams mažinti, įskaitant neseniai pradėtą parengiamąjį procesą parengti mokyklos nebaigimo strategiją, be kita ko, siekiant sumažinti gebėjimų paklausos ir pasiūlos atotrūkį. Politikos veiksmų veiksmingumas priklausys nuo to, ar jie tinkamai ir laiku įgyvendinami ir jų įgyvendinimą reikės atidžiai stebėti. Vis dėlto nepakankamas švietimo ir mokymo susiejimas su darbo rinkos poreikiais yra didžiulis trūkumas. Kai bus sukurta, kaip numatoma, daugiau kvalifikacijos lygių apimanti bendra stažuočių schema, tai taip pat turėtų prisidėti prie darbo rinkos poreikiams pritaikytos darbo jėgos ugdymo; |
| --- | --- |

(13)

palankiai vertintinos priemonės mokyklos nebaigimo rodikliams mažinti, įskaitant neseniai pradėtą parengiamąjį procesą parengti mokyklos nebaigimo strategiją, be kita ko, siekiant sumažinti gebėjimų paklausos ir pasiūlos atotrūkį. Politikos veiksmų veiksmingumas priklausys nuo to, ar jie tinkamai ir laiku įgyvendinami ir jų įgyvendinimą reikės atidžiai stebėti. Vis dėlto nepakankamas švietimo ir mokymo susiejimas su darbo rinkos poreikiais yra didžiulis trūkumas. Kai bus sukurta, kaip numatoma, daugiau kvalifikacijos lygių apimanti bendra stažuočių schema, tai taip pat turėtų prisidėti prie darbo rinkos poreikiams pritaikytos darbo jėgos ugdymo;

| (14) | Malta taip pat ėmėsi ryžtingų veiksmų padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, daugiausia skirtų geriau suderinti darbo ir šeimos gyvenimą. Moterų užimtumo lygis toliau kyla, be kita ko dėl teigiamo kohortos poveikio. Vis dėlto dar yra ką gerinti: moterų užimtumo lygis tebėra žemas, motinystė vis dar turi didelį poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje ir lyčių užimtumo atotrūkis yra didžiausias Sąjungoje. Skatinant lanksčias darbo sąlygas ir platesniam gyventojų segmentui teikiant įperkamas vaikų priežiūros ir pomokyklinės priežiūros paslaugas gali būti prisidedama prie tolesnio moterų užimtumo lygio didėjimo; |
| --- | --- |

(14)

Malta taip pat ėmėsi ryžtingų veiksmų padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, daugiausia skirtų geriau suderinti darbo ir šeimos gyvenimą. Moterų užimtumo lygis toliau kyla, be kita ko dėl teigiamo kohortos poveikio. Vis dėlto dar yra ką gerinti: moterų užimtumo lygis tebėra žemas, motinystė vis dar turi didelį poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje ir lyčių užimtumo atotrūkis yra didžiausias Sąjungoje. Skatinant lanksčias darbo sąlygas ir platesniam gyventojų segmentui teikiant įperkamas vaikų priežiūros ir pomokyklinės priežiūros paslaugas gali būti prisidedama prie tolesnio moterų užimtumo lygio didėjimo;

| (15) | Maltos pragyvenimo išlaidų koregavimo mechanizmas turi tam tikrų savybių, kurios, atrodo, švelnina jo neigiamą poveikį bendriems darbo rinkos rezultatams ir darbo užmokesčio koregavimui: pagal mechanizmą užtikrinamas nustatyto dydžio darbo užmokesčio didėjimas, taip tik iš dalies kompensuojant infliacijos poveikį darbo užmokesčiui, viršijančiam pamatinį bazinį darbo užmokestį, yra priimtos mikro ir makro lygmens leidžiančios nukrypti nuostatos ir derybos dėl darbo užmokesčio yra visiškai decentralizuotos. Vis dėlto itin nepalankiais ekonominio ciklo etapais sistema vis dar gali kelti problemų darbo užmokesčio lankstumui, taip stabdydama darbo rinkos prisitaikymą ir slopindama konkurencingumą. Mechanizme naudojamo kainų indekso kai kurių sudedamųjų dalių kainų, visų pirma energijos, svyravimai gali daryti spaudimą infliacijai dėl darbo užmokesčio ir kainų spiralės. Siekiant mažinti galimą riziką bus būtina rinkti darbo užmokesčio ir našumo duomenis sektorių lygmeniu ir įdėmiai stebėti darbo užmokesčio indeksavimo sistemos poveikį. Maltos valdžios institucijos turėtų atidžiai stebėti mechanizmo poveikį ekonomikai ir būti pasirengusios prireikus jį reformuoti; |
| --- | --- |

(15)

Maltos pragyvenimo išlaidų koregavimo mechanizmas turi tam tikrų savybių, kurios, atrodo, švelnina jo neigiamą poveikį bendriems darbo rinkos rezultatams ir darbo užmokesčio koregavimui: pagal mechanizmą užtikrinamas nustatyto dydžio darbo užmokesčio didėjimas, taip tik iš dalies kompensuojant infliacijos poveikį darbo užmokesčiui, viršijančiam pamatinį bazinį darbo užmokestį, yra priimtos mikro ir makro lygmens leidžiančios nukrypti nuostatos ir derybos dėl darbo užmokesčio yra visiškai decentralizuotos. Vis dėlto itin nepalankiais ekonominio ciklo etapais sistema vis dar gali kelti problemų darbo užmokesčio lankstumui, taip stabdydama darbo rinkos prisitaikymą ir slopindama konkurencingumą. Mechanizme naudojamo kainų indekso kai kurių sudedamųjų dalių kainų, visų pirma energijos, svyravimai gali daryti spaudimą infliacijai dėl darbo užmokesčio ir kainų spiralės. Siekiant mažinti galimą riziką bus būtina rinkti darbo užmokesčio ir našumo duomenis sektorių lygmeniu ir įdėmiai stebėti darbo užmokesčio indeksavimo sistemos poveikį. Maltos valdžios institucijos turėtų atidžiai stebėti mechanizmo poveikį ekonomikai ir būti pasirengusios prireikus jį reformuoti;

| (16) | pavojų Maltos konkurencingumui kelia labai ribota energijos tiekimo diversifikacija ir prasti aplinkosaugos rodikliai – tai lemia dideles elektros kainas. Sunki pagrindinio energijos tiekėjo („Enemalta“) finansinė būklė didina nesaugumą, tačiau po 2014 m. padėtį turėtų palengvinti elektros energijos jungiamoji linija su Sicilija. Nors tęstas įvairių iniciatyvų, kaip antai susijusių su fotovoltine energija, vykdymas, energijos iš atsinaujinančių išteklių dalis išlieka ypač maža ir kyla neaiškumų dėl didelių projektų, tokių kaip vėjo jėgainių statybos, įgyvendinamumo. Dėl paramos Sąjungos lėšomis padaryta pažanga energijos vartojimo efektyvumo, visų pirma viešųjų pastatų, srityje. Maltos transporto sistemos aplinkosaugos rodikliai taip pat prasti. Maltai būtų naudinga priimti visapusišką transporto strategiją, kuria būtų siekiama pagerinti viešąjį transportą, kelių tinklą, sistemos veiksmingumą išmetamo anglies dioksido kiekio požiūriu, ir būtų toliau skatinama naudoti kitų rūšių nei lengvieji automobiliai transporto priemones; |
| --- | --- |

(16)

pavojų Maltos konkurencingumui kelia labai ribota energijos tiekimo diversifikacija ir prasti aplinkosaugos rodikliai – tai lemia dideles elektros kainas. Sunki pagrindinio energijos tiekėjo („Enemalta“) finansinė būklė didina nesaugumą, tačiau po 2014 m. padėtį turėtų palengvinti elektros energijos jungiamoji linija su Sicilija. Nors tęstas įvairių iniciatyvų, kaip antai susijusių su fotovoltine energija, vykdymas, energijos iš atsinaujinančių išteklių dalis išlieka ypač maža ir kyla neaiškumų dėl didelių projektų, tokių kaip vėjo jėgainių statybos, įgyvendinamumo. Dėl paramos Sąjungos lėšomis padaryta pažanga energijos vartojimo efektyvumo, visų pirma viešųjų pastatų, srityje. Maltos transporto sistemos aplinkosaugos rodikliai taip pat prasti. Maltai būtų naudinga priimti visapusišką transporto strategiją, kuria būtų siekiama pagerinti viešąjį transportą, kelių tinklą, sistemos veiksmingumą išmetamo anglies dioksido kiekio požiūriu, ir būtų toliau skatinama naudoti kitų rūšių nei lengvieji automobiliai transporto priemones;

| (17) | palyginti su visa šalies ekonomika, Maltos bankų sektorius yra labai didelis. Nors taip yra visų pirma dėl nestrateginių šalies ir tarptautinę veiklą vykdančių bankų, kurie šalies ekonomikoje dalyvauja nedaug, pateisintina toliau užtikrinti griežtą jų priežiūrą, siekiant išvengti neigiamo jų veiklos poveikio finansiniam stabilumui. Vietos bankai tebėra labai priklausomi nuo turto rinkos, nors specialūs atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti yra gana maži. Buvo diskutuota dėl politikos, tačiau dar turi būti priimti tinkami reguliavimo veiksmai. Teismų sistemoje yra trūkumų, keliančių papildomą riziką finansiniam stabilumui. Ilgas laikas, reikalingas nemokumo byloms išspręsti, kliudo veiksmingai užtikrinti teises į užstatą. Tokia padėtis ekonominės įtampos metu gali papildomai apsunkinti bankų balansą ir padidinti nuostolius, o tai gali lemti rekapitalizavimo būtinybę; |
| --- | --- |

(17)

palyginti su visa šalies ekonomika, Maltos bankų sektorius yra labai didelis. Nors taip yra visų pirma dėl nestrateginių šalies ir tarptautinę veiklą vykdančių bankų, kurie šalies ekonomikoje dalyvauja nedaug, pateisintina toliau užtikrinti griežtą jų priežiūrą, siekiant išvengti neigiamo jų veiklos poveikio finansiniam stabilumui. Vietos bankai tebėra labai priklausomi nuo turto rinkos, nors specialūs atidėjiniai paskolų nuostoliams padengti yra gana maži. Buvo diskutuota dėl politikos, tačiau dar turi būti priimti tinkami reguliavimo veiksmai. Teismų sistemoje yra trūkumų, keliančių papildomą riziką finansiniam stabilumui. Ilgas laikas, reikalingas nemokumo byloms išspręsti, kliudo veiksmingai užtikrinti teises į užstatą. Tokia padėtis ekonominės įtampos metu gali papildomai apsunkinti bankų balansą ir padidinti nuostolius, o tai gali lemti rekapitalizavimo būtinybę;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė rekomendacijų 1 punkte; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė rekomendacijų 1 punkte;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateikiamos toliau išdėstytose 2 ir 5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateikiamos toliau išdėstytose 2 ir 5 rekomendacijose;

| (21) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Malta, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Malta, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

REKOMENDUOJA Maltai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Nustatyti ir įgyvendinti priemones siekiant įgyvendinti metinius struktūrinio koregavimo veiksmus, nustatytus Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą, kad perviršinis deficitas būtų tvariai ir augimui palankiomis priemonėmis panaikintas iki 2014 m., ribojant poreikį remtis vienkartinėmis / laikinosiomis priemonėmis. Panaikinus perviršinį deficitą tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad iki 2019 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. 2013 m. parengti taisyklėmis grindžiamą privalomą daugiametę fiskalinę sistemą. Užtikrinti, kad būtų imtasi konkrečių priemonių, siekiant padidinti mokestinių prievolių vykdymą, kovoti su mokesčių slėpimu ir imtis priemonių mažinti įmonių įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. |
| --- | --- |

1.

Nustatyti ir įgyvendinti priemones siekiant įgyvendinti metinius struktūrinio koregavimo veiksmus, nustatytus Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą, kad perviršinis deficitas būtų tvariai ir augimui palankiomis priemonėmis panaikintas iki 2014 m., ribojant poreikį remtis vienkartinėmis / laikinosiomis priemonėmis. Panaikinus perviršinį deficitą tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad iki 2019 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. 2013 m. parengti taisyklėmis grindžiamą privalomą daugiametę fiskalinę sistemą. Užtikrinti, kad būtų imtasi konkrečių priemonių, siekiant padidinti mokestinių prievolių vykdymą, kovoti su mokesčių slėpimu ir imtis priemonių mažinti įmonių įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą.

| 2. | Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, toliau reformuoti pensijų sistemą, siekiant apriboti projektuojamą išlaidų padidėjimą, įskaitant priemones, sparčiau didinančias teisės aktais numatytą pensinį amžių, padidinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais ir skatinant privačių pensijų kaupimą. Imtis priemonių padidinti vyresnių žmonių užimtumo lygį užbaigiant kurti ir įgyvendinant visapusišką aktyvaus senėjimo strategiją. Vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas, siekiant padidinti sektoriaus ekonominį veiksmingumą, visų pirma stiprinant viešąją pirminę priežiūrą. Gerinti viešojo pirkimo procedūrų veiksmingumą ir mažinti jų trukmę. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, toliau reformuoti pensijų sistemą, siekiant apriboti projektuojamą išlaidų padidėjimą, įskaitant priemones, sparčiau didinančias teisės aktais numatytą pensinį amžių, padidinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais ir skatinant privačių pensijų kaupimą. Imtis priemonių padidinti vyresnių žmonių užimtumo lygį užbaigiant kurti ir įgyvendinant visapusišką aktyvaus senėjimo strategiją. Vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas, siekiant padidinti sektoriaus ekonominį veiksmingumą, visų pirma stiprinant viešąją pirminę priežiūrą. Gerinti viešojo pirkimo procedūrų veiksmingumą ir mažinti jų trukmę.

| 3. | Toliau vykdyti politikos priemones, kuriomis siekiama mažinti mokyklos nebaigimo atvejų skaičių, visų pirma sukuriant visapusišką stebėjimo sistemą, ir gerinti švietimo ir mokymo pritaikymą darbo rinkos poreikiams, siekiant spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos atotrūkio problemą, be kita ko, vykdant paskelbtą gamybinės praktikos sistemos reformą. Toliau remti moterų dalyvavimą darbo rinkoje skatinant lanksčių darbo sąlygų taikymą, visų pirma didinti prieinamų vaikų priežiūros ir pomokyklinės veiklos centrų skaičių. |
| --- | --- |

3.

Toliau vykdyti politikos priemones, kuriomis siekiama mažinti mokyklos nebaigimo atvejų skaičių, visų pirma sukuriant visapusišką stebėjimo sistemą, ir gerinti švietimo ir mokymo pritaikymą darbo rinkos poreikiams, siekiant spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos atotrūkio problemą, be kita ko, vykdant paskelbtą gamybinės praktikos sistemos reformą. Toliau remti moterų dalyvavimą darbo rinkoje skatinant lanksčių darbo sąlygų taikymą, visų pirma didinti prieinamų vaikų priežiūros ir pomokyklinės veiklos centrų skaičių.

| 4. | Tęsti pastangas įvairinti naudojamas energijos rūšis ir energijos šaltinius, visų pirma didinant atsinaujinančios energijos įsisavinimą ir užtikrinant elektros jungties su Sicilija užbaigimą laiku. Išlaikyti pastangas skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti transporto sektoriuje išmetamųjų dujų kiekį. |
| --- | --- |

4.

Tęsti pastangas įvairinti naudojamas energijos rūšis ir energijos šaltinius, visų pirma didinant atsinaujinančios energijos įsisavinimą ir užtikrinant elektros jungties su Sicilija užbaigimą laiku. Išlaikyti pastangas skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti transporto sektoriuje išmetamųjų dujų kiekį.

| 5. | Imtis priemonių, kad būtų toliau didinami atidėjiniai blogų paskolų nuostoliams padengti bankų sektoriuje, siekiant mažinti galimą riziką, kurią kelia didelė bankų priklausomybė nuo nekilnojamojo turto rinkos. Išlaikyti politikos pastangas užtikrinti griežtą bankų sektoriaus, įskaitant nestrateginių šalies ir tarptautinę veiklą vykdančių bankų, priežiūrą. Pagerinti bendrą teismų sistemos veiksmingumą, pavyzdžiui, sumažinant laiką, reikalingą nemokumo byloms išspręsti. |
| --- | --- |

5.

Imtis priemonių, kad būtų toliau didinami atidėjiniai blogų paskolų nuostoliams padengti bankų sektoriuje, siekiant mažinti galimą riziką, kurią kelia didelė bankų priklausomybė nuo nekilnojamojo turto rinkos. Išlaikyti politikos pastangas užtikrinti griežtą bankų sektoriaus, įskaitant nestrateginių šalies ir tarptautinę veiklą vykdančių bankų, priežiūrą. Pagerinti bendrą teismų sistemos veiksmingumą, pavyzdžiui, sumažinant laiką, reikalingą nemokumo byloms išspręsti.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 61.

4

(5)  2012 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas 2012/778/ES (OL L 342, 2012 12 14, p. 43).

5

(6)  2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyva 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (OL L 306, 2011 11 23, p. 41).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

(8)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

8

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/63

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Lenkijos konvergencijos programos

2013/C 217/16

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma pareikšdami visapusišką įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma pareikšdami visapusišką įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Lenkijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Lenkijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Lenkija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Lenkija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 30 d. Lenkija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 30 d. Lenkija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | 2011–2012 m. Lenkija pagal Tarybos rekomendaciją vykdė plataus masto konsolidavimo priemones. Tačiau dėl prastėjančios ekonominės padėties visame pasaulyje iki nustatyto termino perviršinis deficitas nebuvo panaikintas ir jam panaikinti reikia daugiau laiko. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis. Visų pirma planuojama, kad privatus vartojimas ir privačios investicijos augs daugiau, nei numatyta Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje, todėl 2013 m. bendras augimas bus didesnis (1,5 %, palyginti su 1,1 %). Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – iki 2013 m. deficitą sumažinti iki 3,5 % BVP (vienais metais vėliau nei pirminis 2012 m. perviršinio deficito procedūros terminas), o vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą pasiekti iki 2016 m. Tačiau konvergencijos programoje numatyta nominalų deficitą sumažinti tiek, kad jis nesiektų 3 %, tik iki 2015 m. Atsižvelgdama į konvergencijos programoje numatytą per daug optimistinę augimo prognozę ir pajamų projekcijas, Taryba mano, kad, jei nebus imtasi didelio masto papildomų priemonių tų metų fiskalinėms priemonėms paremti, šios valdžios institucijų numatytos priemonės nesuderinamos su perviršinio deficito faktiniu panaikinimu 2013 m. Konvergencijos programa yra grindžiama optimistiniu scenarijumi, tačiau nepakankamai paremta konkrečiomis priemonėmis, kuriomis būtų galima patikimai užtikrinti deficito panaikinimą ne vėliau kaip 2014 m. Todėl 2013 ir 2014 m. būtina imtis konkrečiomis priemonėmis grindžiamų papildomų priemonių.
  Valdžios institucijos nepakankamai pasinaudojo galimybėmis, kurias teikė ekonomikos augimas iki krizės, ir nepertvarkė viešųjų finansų struktūros taip, kad lėšos būtų pirmiausia skiriamos augimą skatinantiems biudžeto punktams. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-1 % BVP), kuris atitinka pakto tikslus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu deficitu, vidutinės trukmės laikotarpio tikslo neplanuojama įvykdyti iki 2016 m., kaip numatyta konvergencijos programoje, nes numatoma metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, t. y. 0,3 % BVP (struktūriniu požiūriu) 2015 m. ir 0,7 % BVP 2016 m., yra nepakankama. Valdžios sektoriaus išlaidų augimas, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytą kriterijų visą programos laikotarpį. Papildomų priemonių ir koregavimo sudėties pakeitimų gali prireikti ir vėlesniais konvergencijos programos metais, nes pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo iš esmės priklauso nuo didelio viešųjų investicijų išlaidų mažinimo ir nėra pakankamai pagrįsta konkrečiomis priemonėmis. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skola per visą programos laikotarpį Lenkijoje išliks mažesnė negu 60 % BVP. Remiantis nacionalinių institucijų prognozėmis, ji išliks maždaug tokia pati, t. y. šiek tiek daugiau nei 55,5 % BVP iki 2014–2015 m. (o 2016 m. sumažės), tačiau Komisija, atsižvelgdama į galimus su konsolidavimo planais ir skolos mažinimo elementais susijusius pavojus, mano, kad 2014 m. skola padidės iki maždaug 59 % BVP. Kovojant su mokesčių slėpimu daugiausia problemų ir toliau kelia mokestinių prievolių vykdymas, be to, šioje kovoje reikia mažinti mokesčių mokėtojams tenkančią administracinę naštą ir didinti mokesčių administravimo veiksmingumą. Siekiant užtikrinti fiskalinio konsolidavimo strategijos sėkmę, svarbu fiskalinį konsolidavimą sustiprinti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis; |
| --- | --- |

(9)

2011–2012 m. Lenkija pagal Tarybos rekomendaciją vykdė plataus masto konsolidavimo priemones. Tačiau dėl prastėjančios ekonominės padėties visame pasaulyje iki nustatyto termino perviršinis deficitas nebuvo panaikintas ir jam panaikinti reikia daugiau laiko. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis. Visų pirma planuojama, kad privatus vartojimas ir privačios investicijos augs daugiau, nei numatyta Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje, todėl 2013 m. bendras augimas bus didesnis (1,5 %, palyginti su 1,1 %). Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – iki 2013 m. deficitą sumažinti iki 3,5 % BVP (vienais metais vėliau nei pirminis 2012 m. perviršinio deficito procedūros terminas), o vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą pasiekti iki 2016 m. Tačiau konvergencijos programoje numatyta nominalų deficitą sumažinti tiek, kad jis nesiektų 3 %, tik iki 2015 m. Atsižvelgdama į konvergencijos programoje numatytą per daug optimistinę augimo prognozę ir pajamų projekcijas, Taryba mano, kad, jei nebus imtasi didelio masto papildomų priemonių tų metų fiskalinėms priemonėms paremti, šios valdžios institucijų numatytos priemonės nesuderinamos su perviršinio deficito faktiniu panaikinimu 2013 m. Konvergencijos programa yra grindžiama optimistiniu scenarijumi, tačiau nepakankamai paremta konkrečiomis priemonėmis, kuriomis būtų galima patikimai užtikrinti deficito panaikinimą ne vėliau kaip 2014 m. Todėl 2013 ir 2014 m. būtina imtis konkrečiomis priemonėmis grindžiamų papildomų priemonių.

Valdžios institucijos nepakankamai pasinaudojo galimybėmis, kurias teikė ekonomikos augimas iki krizės, ir nepertvarkė viešųjų finansų struktūros taip, kad lėšos būtų pirmiausia skiriamos augimą skatinantiems biudžeto punktams. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-1 % BVP), kuris atitinka pakto tikslus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu deficitu, vidutinės trukmės laikotarpio tikslo neplanuojama įvykdyti iki 2016 m., kaip numatyta konvergencijos programoje, nes numatoma metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, t. y. 0,3 % BVP (struktūriniu požiūriu) 2015 m. ir 0,7 % BVP 2016 m., yra nepakankama. Valdžios sektoriaus išlaidų augimas, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytą kriterijų visą programos laikotarpį. Papildomų priemonių ir koregavimo sudėties pakeitimų gali prireikti ir vėlesniais konvergencijos programos metais, nes pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo iš esmės priklauso nuo didelio viešųjų investicijų išlaidų mažinimo ir nėra pakankamai pagrįsta konkrečiomis priemonėmis. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skola per visą programos laikotarpį Lenkijoje išliks mažesnė negu 60 % BVP. Remiantis nacionalinių institucijų prognozėmis, ji išliks maždaug tokia pati, t. y. šiek tiek daugiau nei 55,5 % BVP iki 2014–2015 m. (o 2016 m. sumažės), tačiau Komisija, atsižvelgdama į galimus su konsolidavimo planais ir skolos mažinimo elementais susijusius pavojus, mano, kad 2014 m. skola padidės iki maždaug 59 % BVP. Kovojant su mokesčių slėpimu daugiausia problemų ir toliau kelia mokestinių prievolių vykdymas, be to, šioje kovoje reikia mažinti mokesčių mokėtojams tenkančią administracinę naštą ir didinti mokesčių administravimo veiksmingumą. Siekiant užtikrinti fiskalinio konsolidavimo strategijos sėkmę, svarbu fiskalinį konsolidavimą sustiprinti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis;

| (10) | ilgalaikę augimo perspektyvą temdo menkos augimą skatinančios išlaidos (švietimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms) ir mažėjančios viešosios investicijos. Lenkijos sveikatos priežiūros sektoriui būdingos ribotos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir neveiksmingai naudojamos lėšos, be to, planuojama, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu dėl visuomenės senėjimo sveikatos priežiūros išlaidos labai augs ir našta viešiesiems finansams didės. Sistemą būtų galima patobulinti stiprinant pirminės priežiūros ir siuntimų sistemas ir išnaudojant galimybes veiksmingiau naudoti lėšas stacionariosios sveikatos priežiūros srityje; |
| --- | --- |

(10)

ilgalaikę augimo perspektyvą temdo menkos augimą skatinančios išlaidos (švietimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms) ir mažėjančios viešosios investicijos. Lenkijos sveikatos priežiūros sektoriui būdingos ribotos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir neveiksmingai naudojamos lėšos, be to, planuojama, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu dėl visuomenės senėjimo sveikatos priežiūros išlaidos labai augs ir našta viešiesiems finansams didės. Sistemą būtų galima patobulinti stiprinant pirminės priežiūros ir siuntimų sistemas ir išnaudojant galimybes veiksmingiau naudoti lėšas stacionariosios sveikatos priežiūros srityje;

| (11) | Vyriausybė dar neįgyvendino Europos sąskaitų sistemą (ESS) atitinkančios nuolatinės išlaidų taisyklės. Be to, kiek tai susiję su biudžeto sudarymo procedūra, Lenkija padarė tik nedidelę pažangą vidutinės trukmės laikotarpio planavimo srityje ir tik nedaug pagerino įvairių valdžios lygmenų veiksmų koordinavimą; |
| --- | --- |

(11)

Vyriausybė dar neįgyvendino Europos sąskaitų sistemą (ESS) atitinkančios nuolatinės išlaidų taisyklės. Be to, kiek tai susiję su biudžeto sudarymo procedūra, Lenkija padarė tik nedidelę pažangą vidutinės trukmės laikotarpio planavimo srityje ir tik nedaug pagerino įvairių valdžios lygmenų veiksmų koordinavimą;

| (12) | jaunimo nedarbas auga, inter alia, dėl nepakankamo švietimo sistemos rezultatų ir darbo rinkos poreikių suderinamumo. Nors įgyvendinamomis švietimo sistemos reformomis gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitikties problema turėtų būti sprendžiama, išlieka poreikis didinti siūlomas gamybinės praktikos ir mokymosi darbo vietoje galimybes, stiprinti švietimo įstaigų ir darbdavių bendradarbiavimą ir gerinti mokymo kokybę. Jaunuoliams įsidarbinti padėtų Jaunimo garantijų iniciatyvos, grindžiamos dabartinėmis priemonėmis, įgyvendinimas. Suaugusiųjų, kurie naudojasi mokymosi visą gyvenimą galimybėmis, dalis vis dar labai maža, o mokymosi visą gyvenimą strategija dar nepriimta; |
| --- | --- |

(12)

jaunimo nedarbas auga, inter alia, dėl nepakankamo švietimo sistemos rezultatų ir darbo rinkos poreikių suderinamumo. Nors įgyvendinamomis švietimo sistemos reformomis gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitikties problema turėtų būti sprendžiama, išlieka poreikis didinti siūlomas gamybinės praktikos ir mokymosi darbo vietoje galimybes, stiprinti švietimo įstaigų ir darbdavių bendradarbiavimą ir gerinti mokymo kokybę. Jaunuoliams įsidarbinti padėtų Jaunimo garantijų iniciatyvos, grindžiamos dabartinėmis priemonėmis, įgyvendinimas. Suaugusiųjų, kurie naudojasi mokymosi visą gyvenimą galimybėmis, dalis vis dar labai maža, o mokymosi visą gyvenimą strategija dar nepriimta;

| (13) | ankstyvosios vaikų priežiūros srityje vyriausybės pastangos daugiausia skirtos „Mažylių programai“ įgyvendinti. Pagal šią programą per paskutinius dvejus metus beveik padvigubintas lopšelių skaičius, tačiau jis palyginti vis tiek mažas ir paklausos nepatenkina. Lenkijos veiksmai sprendžiant pernelyg įsigalėjusios praktikos samdyti laikinuosius darbuotojus problemą buvo neryžtingi. Pagal Sąjungos nesavanoriškai pasirenkamų terminuotųjų darbo sutarčių dalį visų įdarbintų asmenų grupėje, visų pirma 15–24 m. amžiaus grupėje, Lenkija užima trečią vietą. Nors dažnai teigiama, kad terminuotosios darbo sutartys tėra priemonė, padedanti bedarbiams įsilieti į darbo rinką, o vėliau pradėti dirbti pagal neterminuotąją darbo sutartį, apie daugumą Lenkijos darbuotojų to pasakyti negalima. Priešingai, pernelyg paplitęs tokių sutarčių naudojimas greičiausiai daro neigiamą poveikį žmogiškojo kapitalo kokybei ir našumui, nes laikinieji darbuotojai turi mažiau galimybių siekti profesinio mokymo. Pagal terminuotąsias sutartis taip pat mokamas palyginti gerokai mažesnis atlyginimas; tai yra viena iš priežasčių, kodėl dirbančiųjų skurdo rodiklis yra vienas didžiausių Sąjungoje. Be to, plačiai paplitęs pratęsiamųjų civilinės teisės sutarčių, kuriomis suteikiamos daug prastesnės socialinės apsaugos teisės, naudojimas. Iš vyriausybės ataskaitos „Jaunimas 2011 m.“ matyti, kad pagal šias sutartis dirba 50 % įdarbintų jaunuolių; |
| --- | --- |

(13)

ankstyvosios vaikų priežiūros srityje vyriausybės pastangos daugiausia skirtos „Mažylių programai“ įgyvendinti. Pagal šią programą per paskutinius dvejus metus beveik padvigubintas lopšelių skaičius, tačiau jis palyginti vis tiek mažas ir paklausos nepatenkina. Lenkijos veiksmai sprendžiant pernelyg įsigalėjusios praktikos samdyti laikinuosius darbuotojus problemą buvo neryžtingi. Pagal Sąjungos nesavanoriškai pasirenkamų terminuotųjų darbo sutarčių dalį visų įdarbintų asmenų grupėje, visų pirma 15–24 m. amžiaus grupėje, Lenkija užima trečią vietą. Nors dažnai teigiama, kad terminuotosios darbo sutartys tėra priemonė, padedanti bedarbiams įsilieti į darbo rinką, o vėliau pradėti dirbti pagal neterminuotąją darbo sutartį, apie daugumą Lenkijos darbuotojų to pasakyti negalima. Priešingai, pernelyg paplitęs tokių sutarčių naudojimas greičiausiai daro neigiamą poveikį žmogiškojo kapitalo kokybei ir našumui, nes laikinieji darbuotojai turi mažiau galimybių siekti profesinio mokymo. Pagal terminuotąsias sutartis taip pat mokamas palyginti gerokai mažesnis atlyginimas; tai yra viena iš priežasčių, kodėl dirbančiųjų skurdo rodiklis yra vienas didžiausių Sąjungoje. Be to, plačiai paplitęs pratęsiamųjų civilinės teisės sutarčių, kuriomis suteikiamos daug prastesnės socialinės apsaugos teisės, naudojimas. Iš vyriausybės ataskaitos „Jaunimas 2011 m.“ matyti, kad pagal šias sutartis dirba 50 % įdarbintų jaunuolių;

| (14) | Lenkijoje dirba mažai vyresnio amžiaus žmonių. Nors gerokai sumažėjo ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių ir įvykdyta visuotinė pensijų reforma, kalnakasiams toliau taikoma speciali pensijų sistema. Be to, ūkininkams skirta socialinės apsaugos sistema (KRUS) smulkieji ūkininkai skatinami nesitraukti iš žemės ūkio sektoriaus, visų pirma dėl to, kad individualių ūkininkų pajamos sistemoje nėra tiksliai apskaitomos. Tai lemia neoficialų nedarbą kaimo vietovėse, stabdo našumo augimą ir trukdo regioniniam ir sektoriniam darbo jėgos judumui; |
| --- | --- |

(14)

Lenkijoje dirba mažai vyresnio amžiaus žmonių. Nors gerokai sumažėjo ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių ir įvykdyta visuotinė pensijų reforma, kalnakasiams toliau taikoma speciali pensijų sistema. Be to, ūkininkams skirta socialinės apsaugos sistema (KRUS) smulkieji ūkininkai skatinami nesitraukti iš žemės ūkio sektoriaus, visų pirma dėl to, kad individualių ūkininkų pajamos sistemoje nėra tiksliai apskaitomos. Tai lemia neoficialų nedarbą kaimo vietovėse, stabdo našumo augimą ir trukdo regioniniam ir sektoriniam darbo jėgos judumui;

| (15) | Lenkija yra viena iš valstybių narių, kurių išlaidos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) srityje pačios mažiausios, o bendrieji inovacijų rodikliai patys prasčiausi. Bendros Lenkijos MTTP išlaidos 2011 m. buvo vienos mažiausių Sąjungoje (0,77 % BVP). Visų pirma, labai menkos privačios MTTP išlaidos (2011 m. jos siekė 0,2 % BVP). Lenkijos įmonės buvo labiausiai linkusios technologijas įsisavinti, t. y. taikyti jau egzistuojančias technologijas, į jas investuodamos pagrindinį kapitalą. Nors tokiu būdu užtikrinti didesnį našumą ir ekonominį augimą pavyko, dabar Lenkijai reikia pereiti prie labiau nacionalinio inovacijomis grindžiamo modelio. Mokslo ir aukštojo išsilavinimo sistemos reformomis pradėta esminė restruktūrizacija, kurios tikslas – skatinti mokslo ir pramonės bendradarbiavimą. Šių reformų vertinimo išvadų dar nėra. Labiau visuotinį požiūrį reikėtų taikyti siekiant derinti pastangas mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės politikos srityse ir užtikrinti tinkamas priemones, kuriomis palaikomas visas inovacijų ciklas; |
| --- | --- |

(15)

Lenkija yra viena iš valstybių narių, kurių išlaidos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) srityje pačios mažiausios, o bendrieji inovacijų rodikliai patys prasčiausi. Bendros Lenkijos MTTP išlaidos 2011 m. buvo vienos mažiausių Sąjungoje (0,77 % BVP). Visų pirma, labai menkos privačios MTTP išlaidos (2011 m. jos siekė 0,2 % BVP). Lenkijos įmonės buvo labiausiai linkusios technologijas įsisavinti, t. y. taikyti jau egzistuojančias technologijas, į jas investuodamos pagrindinį kapitalą. Nors tokiu būdu užtikrinti didesnį našumą ir ekonominį augimą pavyko, dabar Lenkijai reikia pereiti prie labiau nacionalinio inovacijomis grindžiamo modelio. Mokslo ir aukštojo išsilavinimo sistemos reformomis pradėta esminė restruktūrizacija, kurios tikslas – skatinti mokslo ir pramonės bendradarbiavimą. Šių reformų vertinimo išvadų dar nėra. Labiau visuotinį požiūrį reikėtų taikyti siekiant derinti pastangas mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės politikos srityse ir užtikrinti tinkamas priemones, kuriomis palaikomas visas inovacijų ciklas;

| (16) | labai didelės potencialios naudos būtų galima gauti pagerinus energijos vartojimo efektyvumą visuose Lenkijos ekonomikos sektoriuose, visų pirma, apšiltinant pastatus, o sutaupytomis lėšomis būtų galima paskatinti ekonomikos augimą. Šalies elektros tiekimo tinklai vis dar perkrauti, tačiau planai plėtoti elektros tiekimo jungčių su kaimyninėmis rinkomis pajėgumus juda iš vietos. Konkurencijai dujų rinkoje vis dar trukdo keletas veiksnių, visų pirma nebaigtas laipsniškas reguliuojamų kainų atsisakymas, didžiulė rinkos senbuviui priklausanti mažmeninės ir didmeninės rinkos dalis (apie 97 %) ir gamtinių dujų importas beveik vien iš Rusijos (90 %); |
| --- | --- |

(16)

labai didelės potencialios naudos būtų galima gauti pagerinus energijos vartojimo efektyvumą visuose Lenkijos ekonomikos sektoriuose, visų pirma, apšiltinant pastatus, o sutaupytomis lėšomis būtų galima paskatinti ekonomikos augimą. Šalies elektros tiekimo tinklai vis dar perkrauti, tačiau planai plėtoti elektros tiekimo jungčių su kaimyninėmis rinkomis pajėgumus juda iš vietos. Konkurencijai dujų rinkoje vis dar trukdo keletas veiksnių, visų pirma nebaigtas laipsniškas reguliuojamų kainų atsisakymas, didžiulė rinkos senbuviui priklausanti mažmeninės ir didmeninės rinkos dalis (apie 97 %) ir gamtinių dujų importas beveik vien iš Rusijos (90 %);

| (17) | nepaisant šiokios tokios pažangos, prastai išplėtota Lenkijos transporto infrastruktūra toliau smarkiai stabdo ekonomikos augimą. Stambūs kelių infrastruktūros projektai juda į priekį, tačiau geležinkelių investiciniai projektai vis dar smarkiai vėluoja. Pasenusiai geležinkelių infrastruktūrai būtinos vis didesnės stambios investicijos, nes tik 36 % iš maždaug 20 tūkst. km eksploatuojamų geležinkelių yra geros techninės būklės. Nepaisant paskutinių veiksmų, Lenkija vis dar stipriai atsilieka nuo kitų valstybių narių išnaudodama informacinių ir ryšių technologijų (IRT) augimo potencialą. Fiksuotojo plačiajuosčio ryšio aprėptis tiek nacionaliniu mastu, tiek kaimo vietovėse yra viena mažiausių Sąjungoje. Investicijos į vandentiekio tinklus ir toliau yra nepakankamos; |
| --- | --- |

(17)

nepaisant šiokios tokios pažangos, prastai išplėtota Lenkijos transporto infrastruktūra toliau smarkiai stabdo ekonomikos augimą. Stambūs kelių infrastruktūros projektai juda į priekį, tačiau geležinkelių investiciniai projektai vis dar smarkiai vėluoja. Pasenusiai geležinkelių infrastruktūrai būtinos vis didesnės stambios investicijos, nes tik 36 % iš maždaug 20 tūkst. km eksploatuojamų geležinkelių yra geros techninės būklės. Nepaisant paskutinių veiksmų, Lenkija vis dar stipriai atsilieka nuo kitų valstybių narių išnaudodama informacinių ir ryšių technologijų (IRT) augimo potencialą. Fiksuotojo plačiajuosčio ryšio aprėptis tiek nacionaliniu mastu, tiek kaimo vietovėse yra viena mažiausių Sąjungoje. Investicijos į vandentiekio tinklus ir toliau yra nepakankamos;

| (18) | Lenkijos viešojo administravimo veiklos rezultatai nesiekia ES vidurkio. Tarp pagrindinių problemų minėtinas skaidrumas, mokesčių sistemos sudėtingumas ir mokestinių prievolių vykdymo išlaidos, ilgėjanti vidutinė civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo trukmė, ilgai trunkančios nemokumo procedūros ir prasti mokesčių susigrąžinimo rodikliai. E. valdžios paslaugos viešojo administravimo srityje taip pat nesiekia ES vidurkio. Lenkija pradėjo reformą, kuria siekiama sudaryti geresnes sąlygas dirbti pagal reglamentuojamąsias profesijas, tačiau jos įgyvendinimas atsilieka nuo paskelbto pirminio tvarkaraščio; |
| --- | --- |

(18)

Lenkijos viešojo administravimo veiklos rezultatai nesiekia ES vidurkio. Tarp pagrindinių problemų minėtinas skaidrumas, mokesčių sistemos sudėtingumas ir mokestinių prievolių vykdymo išlaidos, ilgėjanti vidutinė civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo trukmė, ilgai trunkančios nemokumo procedūros ir prasti mokesčių susigrąžinimo rodikliai. E. valdžios paslaugos viešojo administravimo srityje taip pat nesiekia ES vidurkio. Lenkija pradėjo reformą, kuria siekiama sudaryti geresnes sąlygas dirbti pagal reglamentuojamąsias profesijas, tačiau jos įgyvendinimas atsilieka nuo paskelbto pirminio tvarkaraščio;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

| (20) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo Lenkijos konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(20)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo Lenkijos konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lenkijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2013 ir vėlesniais metais stiprinti ir įgyvendinti biudžeto strategiją, ją papildant pakankamai tiksliai nustatytomis 2013 ir 2014 m. skirtomis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad iki 2014 m. būtų laiku tvariai panaikintas perviršinis deficitas, ir įgyvendinti fiskalines priemones, nustatytas Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą reikia patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kuriomis būtų didinamas koregavimo pajėgumas ir skatinamas potencialus augimas bei užimtumas. Panaikinus perviršinį deficitą, vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, padėsiančias Lenkijai įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą iki 2016 m. Siekiant pagerinti viešųjų finansų kokybę, stengtis nemažinti augimą skatinančių investicijų ir iš naujo įvertinti išlaidų politiką, didinant socialinės politikos tikslingumą ir sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų ekonominį efektyvumą ir veiksmingumą. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą, visų pirma didinant mokesčių administravimo veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.

2013 ir vėlesniais metais stiprinti ir įgyvendinti biudžeto strategiją, ją papildant pakankamai tiksliai nustatytomis 2013 ir 2014 m. skirtomis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad iki 2014 m. būtų laiku tvariai panaikintas perviršinis deficitas, ir įgyvendinti fiskalines priemones, nustatytas Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą reikia patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kuriomis būtų didinamas koregavimo pajėgumas ir skatinamas potencialus augimas bei užimtumas. Panaikinus perviršinį deficitą, vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, padėsiančias Lenkijai įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą iki 2016 m. Siekiant pagerinti viešųjų finansų kokybę, stengtis nemažinti augimą skatinančių investicijų ir iš naujo įvertinti išlaidų politiką, didinant socialinės politikos tikslingumą ir sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų ekonominį efektyvumą ir veiksmingumą. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą, visų pirma didinant mokesčių administravimo veiksmingumą.

| 2. | Užtikrinti ESS taisykles atitinkančios nuolatinės išlaidų taisyklės įvedimą 2013 m. Imtis priemonių siekiant stiprinti įvairių valdžios lygių veiksmų koordinavimo priemones vykstant metinei ir vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sudarymo procedūrai. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti ESS taisykles atitinkančios nuolatinės išlaidų taisyklės įvedimą 2013 m. Imtis priemonių siekiant stiprinti įvairių valdžios lygių veiksmų koordinavimo priemones vykstant metinei ir vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sudarymo procedūrai.

| 3. | Dėti daugiau pastangų jaunimo nedarbui mažinti, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą, sudaryti geresnes galimybes atlikti gamybinę praktiką ir mokytis darbo vietoje, stiprinti švietimo įstaigų ir darbdavių bendradarbiavimą ir gerinti mokymo kokybę. Priimti siūlomą mokymosi visą gyvenimą strategiją. Kovoti su dirbančiųjų skurdu ir darbo rinkos susiskaidymu, be kita ko, gerinant perėjimo nuo terminuotųjų prie neterminuotųjų darbo sutarčių sąlygas ir mažinant pernelyg paplitusį civilinės teisės sutarčių naudojimą. |
| --- | --- |

3.

Dėti daugiau pastangų jaunimo nedarbui mažinti, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą, sudaryti geresnes galimybes atlikti gamybinę praktiką ir mokytis darbo vietoje, stiprinti švietimo įstaigų ir darbdavių bendradarbiavimą ir gerinti mokymo kokybę. Priimti siūlomą mokymosi visą gyvenimą strategiją. Kovoti su dirbančiųjų skurdu ir darbo rinkos susiskaidymu, be kita ko, gerinant perėjimo nuo terminuotųjų prie neterminuotųjų darbo sutarčių sąlygas ir mažinant pernelyg paplitusį civilinės teisės sutarčių naudojimą.

| 4. | Toliau dėti pastangas didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, visų pirma investuojant į įperkamą kokybišką vaikų priežiūrą ir ikimokyklinį švietimą, ir užtikrinant stabilų finansavimą ir kvalifikuotą personalą. Siekiant gerinti sektorinį darbo jėgos judumą, imtis veiksmų, kuriais būtų galutinai pertvarkyta KRUS. Palaipsniui panaikinti specialią kalnakasių pensijų sistemą, juos integruojant į bendrąją sistemą. Pagrįsti bendrą pensijų reformą priemonėmis, kuriomis būtų didinamos vyresnių žmonių galimybės įsidarbinti, taip siekiant ilginti išėjimo iš darbo rinkos amžių. |
| --- | --- |

4.

Toliau dėti pastangas didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, visų pirma investuojant į įperkamą kokybišką vaikų priežiūrą ir ikimokyklinį švietimą, ir užtikrinant stabilų finansavimą ir kvalifikuotą personalą. Siekiant gerinti sektorinį darbo jėgos judumą, imtis veiksmų, kuriais būtų galutinai pertvarkyta KRUS. Palaipsniui panaikinti specialią kalnakasių pensijų sistemą, juos integruojant į bendrąją sistemą. Pagrįsti bendrą pensijų reformą priemonėmis, kuriomis būtų didinamos vyresnių žmonių galimybės įsidarbinti, taip siekiant ilginti išėjimo iš darbo rinkos amžių.

| 5. | Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta inovacijoms palanki verslo aplinka, stiprinant mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės politikos sąsajas, toliau kuriant atnaujinamąsias priemones ir mokesčių paskatas, tikslingiau pritaikant esamas priemones skirtingiems inovacijų ciklo etapams. |
| --- | --- |

5.

Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta inovacijoms palanki verslo aplinka, stiprinant mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės politikos sąsajas, toliau kuriant atnaujinamąsias priemones ir mokesčių paskatas, tikslingiau pritaikant esamas priemones skirtingiems inovacijų ciklo etapams.

| 6. | Atnaujinti ir didinti energijos gamybos pajėgumą ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą visoje energijos grandinėje. Paspartinti ir plėsti elektros energijos tinklų vystymą, įskaitant tarpvalstybines jungtis, ir pašalinti tarpvalstybinių elektros energijos mainų kliūtis. Sustiprinti konkurenciją dujų sektoriuje laipsniškai atsisakant reguliuojamų kainų. Didinti geležinkelių rinkos reguliavimo institucijos vaidmenį ir išteklius ir užtikrinti, kad geležinkelių investiciniai projektai būtų įgyvendinami ilgiau negaištant. Paspartinti pastangas didinti plačiajuosčio ryšio aprėptį. Gerinti atliekų ir vandens tvarkymą. |
| --- | --- |

6.

Atnaujinti ir didinti energijos gamybos pajėgumą ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą visoje energijos grandinėje. Paspartinti ir plėsti elektros energijos tinklų vystymą, įskaitant tarpvalstybines jungtis, ir pašalinti tarpvalstybinių elektros energijos mainų kliūtis. Sustiprinti konkurenciją dujų sektoriuje laipsniškai atsisakant reguliuojamų kainų. Didinti geležinkelių rinkos reguliavimo institucijos vaidmenį ir išteklius ir užtikrinti, kad geležinkelių investiciniai projektai būtų įgyvendinami ilgiau negaištant. Paspartinti pastangas didinti plačiajuosčio ryšio aprėptį. Gerinti atliekų ir vandens tvarkymą.

| 7. | Imtis tolesnių verslo aplinkos gerinimo veiksmų, supaprastinant sutarčių vykdymo užtikrinimą ir statybos leidimams taikomus reikalavimus ir mažinant mokestinių prievolių vykdymo išlaidas. Priimti atitinkamą sprendimą ir, kaip planuota, liberalizuoti laisvųjų profesijų paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

7.

Imtis tolesnių verslo aplinkos gerinimo veiksmų, supaprastinant sutarčių vykdymo užtikrinimą ir statybos leidimams taikomus reikalavimus ir mažinant mokestinių prievolių vykdymo išlaidas. Priimti atitinkamą sprendimą ir, kaip planuota, liberalizuoti laisvųjų profesijų paslaugų teikimą.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 65.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/67

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

2013/C 217/17

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Rumunijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2012 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Rumunijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nebuvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nebuvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2012 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2012 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 30 d. Rumunija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 30 d. Rumunija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas ir atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozės vertinimą. Dėl savo didelių konsolidavimo pastangų ir laikydamasi Tarybos rekomendacijos, 2012 m. Rumunija sumažino valdžios sektoriaus deficitą iki mažiau nei 3 %. Konvergencijos programa siekiama vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo – -1 % BVP (anksčiau – -0,7 % BVP), ir tai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Programoje išdėstyta biudžeto strategija, kurios tikslas – vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą pasiekti ne vėliau kaip 2014 m., o Komisijai perskaičiavus pagal bendrai priimtą metodiką tai reiškia pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą ne vėliau kaip 2015 m. Struktūrinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo 2013 m. bus didesnė nei 0,5 % BVP, o 2014 m. – apie 0,4 %. Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijus programos laikotarpiu buvo įvykdytas. Koregavimas bus vykdomas daugiausia 2013 m., taikant pajamas didinančias priemones, įskaitant apmokestinamas pajamas mažinančių elementų mažinimą, žemės ūkio apmokestinimo gerinimą, mokesčio už neplanuotas pajamas panaikinus dujų kainų reguliavimą įvedimą ir specialaus mokesčio už elektros ir dujų perdavimą įvedimą. Pagrindinė konvergencijos programos rizika susijusi su galimomis tolesnėmis finansinėmis korekcijomis, siejamomis su ES lėšų įsisavinimu, arba prioritetinių projektų finansavimu iš nacionalinio biudžeto, nauju įsiskolinimo susidarymu, visų pirma vietos valdžios lygmeniu, ir maža pažanga restruktūrizuojant valstybines įmones. Rumunijos valstybės skola tebėra santykinai nedidelė – 2012 m. ji sudarė 37,8 % BVP. Manoma, kad 2014 m. ji išaugs iki 38,6 %, tačiau visu programos laikotarpiu išliks gerokai mažesnė nei 60 % BVP riba; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas ir atitinka Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozės vertinimą. Dėl savo didelių konsolidavimo pastangų ir laikydamasi Tarybos rekomendacijos, 2012 m. Rumunija sumažino valdžios sektoriaus deficitą iki mažiau nei 3 %. Konvergencijos programa siekiama vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo – -1 % BVP (anksčiau – -0,7 % BVP), ir tai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Programoje išdėstyta biudžeto strategija, kurios tikslas – vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą pasiekti ne vėliau kaip 2014 m., o Komisijai perskaičiavus pagal bendrai priimtą metodiką tai reiškia pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą ne vėliau kaip 2015 m. Struktūrinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo 2013 m. bus didesnė nei 0,5 % BVP, o 2014 m. – apie 0,4 %. Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijus programos laikotarpiu buvo įvykdytas. Koregavimas bus vykdomas daugiausia 2013 m., taikant pajamas didinančias priemones, įskaitant apmokestinamas pajamas mažinančių elementų mažinimą, žemės ūkio apmokestinimo gerinimą, mokesčio už neplanuotas pajamas panaikinus dujų kainų reguliavimą įvedimą ir specialaus mokesčio už elektros ir dujų perdavimą įvedimą. Pagrindinė konvergencijos programos rizika susijusi su galimomis tolesnėmis finansinėmis korekcijomis, siejamomis su ES lėšų įsisavinimu, arba prioritetinių projektų finansavimu iš nacionalinio biudžeto, nauju įsiskolinimo susidarymu, visų pirma vietos valdžios lygmeniu, ir maža pažanga restruktūrizuojant valstybines įmones. Rumunijos valstybės skola tebėra santykinai nedidelė – 2012 m. ji sudarė 37,8 % BVP. Manoma, kad 2014 m. ji išaugs iki 38,6 %, tačiau visu programos laikotarpiu išliks gerokai mažesnė nei 60 % BVP riba;

| (10) | 2011 m. vasario 17 d. Rumunijos prašymu Komisija ir TVF susitarė su Rumunijos valdžios institucijomis dėl prevencinės ekonominio koregavimo programos. Priimdama Sąjungos prevencinę pagalbą Rumunija įsipareigojo įgyvendinti plačią ekonominės politikos programą, ypatingą dėmesį skirdama struktūrinių reformų priemonėms, skirtoms darbo ir produktų rinkų veikimui gerinti ir Rumunijos ekonomikos atsparumui ir augimo potencialui didinti. Lygiagrečiai ta programa buvo užtikrinta, kad bus tęsiamas fiskalinis konsolidavimas, bus gerinamas viešųjų finansų valdymas ir kontrolė ir kad bus įgyvendinamos reformos jos išorės, pinigų, finansinio stabilumo ir finansinių rinkų politikos srityse. 2013 m. kovo mėn. Rumunija oficialiai paprašė pratęsti TVF programą trims mėnesiams. Nors galimybė pasinaudoti lėšomis pagal ES programą baigėsi 2013 m. kovo mėn. pabaigoje, galutinė programos peržiūra bus vykdoma ne vėliau kaip 2013 m. birželio mėn. pabaigoje; |
| --- | --- |

(10)

2011 m. vasario 17 d. Rumunijos prašymu Komisija ir TVF susitarė su Rumunijos valdžios institucijomis dėl prevencinės ekonominio koregavimo programos. Priimdama Sąjungos prevencinę pagalbą Rumunija įsipareigojo įgyvendinti plačią ekonominės politikos programą, ypatingą dėmesį skirdama struktūrinių reformų priemonėms, skirtoms darbo ir produktų rinkų veikimui gerinti ir Rumunijos ekonomikos atsparumui ir augimo potencialui didinti. Lygiagrečiai ta programa buvo užtikrinta, kad bus tęsiamas fiskalinis konsolidavimas, bus gerinamas viešųjų finansų valdymas ir kontrolė ir kad bus įgyvendinamos reformos jos išorės, pinigų, finansinio stabilumo ir finansinių rinkų politikos srityse. 2013 m. kovo mėn. Rumunija oficialiai paprašė pratęsti TVF programą trims mėnesiams. Nors galimybė pasinaudoti lėšomis pagal ES programą baigėsi 2013 m. kovo mėn. pabaigoje, galutinė programos peržiūra bus vykdoma ne vėliau kaip 2013 m. birželio mėn. pabaigoje;

| (11) | Rumunijos fiskalinė padėtis gerėjo – biudžeto deficitas 2012 m. sumažėjo iki mažesnio nei 3 %, o 2013 m. tikimasi tolesnio fiskalinio konsolidavimo. Rimta Rumunijos mokesčių sistemos problema – prastas mokestinių prievolių vykdymas, visų pirma PVM ir darbo jėgos apmokestinimo srityse. Aplinkos mokesčiai yra mažesni nei ES vidurkis. Nors Rumunijai trumpuoju ar vidutinės trukmės laikotarpiu fiskalinė krizė negresia, ilguoju laikotarpiu tokia rizika gali kilti dėl su senėjančia visuomene susijusių išlaidų. Dėl mažo dirbančių įmokų mokėtojų ir pensijas gaunančių asmenų santykio kyla nuogąstavimų dėl pensijų sistemos tvarumo ir tinkamumo. Šiuo metu Rumunija yra viena iš dviejų valstybių narių, kol kas nenusprendusių suvienodinti moterų ir vyrų pensinį amžių, o vyresnių darbuotojų užimtumas yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (2012 m. jis buvo 41,4 %). Rumunijos Vyriausybė nusprendė tęsti pensijų reformą ir suburti socialinius partnerius rengiant šią reformą bei sustiprinti jų atsakomybę; |
| --- | --- |

(11)

Rumunijos fiskalinė padėtis gerėjo – biudžeto deficitas 2012 m. sumažėjo iki mažesnio nei 3 %, o 2013 m. tikimasi tolesnio fiskalinio konsolidavimo. Rimta Rumunijos mokesčių sistemos problema – prastas mokestinių prievolių vykdymas, visų pirma PVM ir darbo jėgos apmokestinimo srityse. Aplinkos mokesčiai yra mažesni nei ES vidurkis. Nors Rumunijai trumpuoju ar vidutinės trukmės laikotarpiu fiskalinė krizė negresia, ilguoju laikotarpiu tokia rizika gali kilti dėl su senėjančia visuomene susijusių išlaidų. Dėl mažo dirbančių įmokų mokėtojų ir pensijas gaunančių asmenų santykio kyla nuogąstavimų dėl pensijų sistemos tvarumo ir tinkamumo. Šiuo metu Rumunija yra viena iš dviejų valstybių narių, kol kas nenusprendusių suvienodinti moterų ir vyrų pensinį amžių, o vyresnių darbuotojų užimtumas yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (2012 m. jis buvo 41,4 %). Rumunijos Vyriausybė nusprendė tęsti pensijų reformą ir suburti socialinius partnerius rengiant šią reformą bei sustiprinti jų atsakomybę;

| (12) | Rumunijos sveikatos sektoriuje egzistuoja didelių problemų dėl nevienodų galimybių gauti paslaugas ir teikiamų paslaugų kokybės. Be kita ko, tai susiję su neefektyviu išteklių panaudojimu ir prastu valdymu. Sveikatos priežiūros sektoriaus efektyvumui gerinti skirtos reformos jau pradėtos, tačiau reikalingos nuolatinės pastangos. Sistemos išlaidų efektyvumą būtų galima padidinti mažinant pernelyg dažnai taikomą stacionarinę priežiūrą ir stiprinant pirminės priežiūros ir siuntimų sistemas; |
| --- | --- |

(12)

Rumunijos sveikatos sektoriuje egzistuoja didelių problemų dėl nevienodų galimybių gauti paslaugas ir teikiamų paslaugų kokybės. Be kita ko, tai susiję su neefektyviu išteklių panaudojimu ir prastu valdymu. Sveikatos priežiūros sektoriaus efektyvumui gerinti skirtos reformos jau pradėtos, tačiau reikalingos nuolatinės pastangos. Sistemos išlaidų efektyvumą būtų galima padidinti mažinant pernelyg dažnai taikomą stacionarinę priežiūrą ir stiprinant pirminės priežiūros ir siuntimų sistemas;

| (13) | 2012 m. Rumunijos užimtumo lygis išliko žemas (63,8 %), nors palyginti su ankstesniais metais, kai jis buvo lygus 62,8 %, užregistruotas šioks toks pagerėjimas. Strategijoje „Europa 2020“ numatytas šalies tikslas pasiekti 70 % užimtumą ne vėliau kaip 2020 m. tebėra iššūkis. Rumunijos darbo našumas vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje. Valstybės teikiamų užimtumo skatinimo, darbo paieškos ir perkvalifikavimo paslaugų kokybė vis dar yra santykinai žema. Riboti administraciniai gebėjimai neleidžia veiksmingai įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politikos teikiant kokybiškas individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ar geriau integruoti aktyvios ir pasyvios darbo rinkos politiką. Suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose tebėra labai vangus (1,6 % 2011 m.) ir gerokai atsilieka nuo ES vidurkio, kuris yra lygus 8,9 %. Jaunimo užimtumo ir aktyvumo lygiai 2012 m. buvo vieni mažiausių Sąjungoje (atitinkamai 23,9 % ir 30,9 %), o jaunimo nedarbo lygis 2012 m. buvo aukštas – 22,7 %. Rumunijos jaunų žmonių, kurie nei dirba, nei mokosi, dalis, kuri 2012 m. buvo lygi 16,8 %, yra didelė ir vis didėja; |
| --- | --- |

(13)

2012 m. Rumunijos užimtumo lygis išliko žemas (63,8 %), nors palyginti su ankstesniais metais, kai jis buvo lygus 62,8 %, užregistruotas šioks toks pagerėjimas. Strategijoje „Europa 2020“ numatytas šalies tikslas pasiekti 70 % užimtumą ne vėliau kaip 2020 m. tebėra iššūkis. Rumunijos darbo našumas vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje. Valstybės teikiamų užimtumo skatinimo, darbo paieškos ir perkvalifikavimo paslaugų kokybė vis dar yra santykinai žema. Riboti administraciniai gebėjimai neleidžia veiksmingai įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politikos teikiant kokybiškas individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ar geriau integruoti aktyvios ir pasyvios darbo rinkos politiką. Suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose tebėra labai vangus (1,6 % 2011 m.) ir gerokai atsilieka nuo ES vidurkio, kuris yra lygus 8,9 %. Jaunimo užimtumo ir aktyvumo lygiai 2012 m. buvo vieni mažiausių Sąjungoje (atitinkamai 23,9 % ir 30,9 %), o jaunimo nedarbo lygis 2012 m. buvo aukštas – 22,7 %. Rumunijos jaunų žmonių, kurie nei dirba, nei mokosi, dalis, kuri 2012 m. buvo lygi 16,8 %, yra didelė ir vis didėja;

| (14) | svarbiausiu uždaviniu išlieka skurdo mažinimas. 2011 m. 40,3 % gyventojų grėsė skurdas ir socialinė atskirtis – tai maždaug dviem trečdaliais daugiau negu ES vidurkis – 24,2 %. Ypač nukenčia vaikai (49,1 %). Socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) poveikis mažinant skurdą tebėra gerokai mažesnis už vidutinį pervedimų efektyvumą Sąjungoje, tiek visiems gyventojams (23,7 % Rumunijoje ir 37,5 % ES 2011 m.), tiek vaikams (22 %, palyginti su 42,8 % Sąjungoje). Menkas socialinių išmokų panaudojimas, aprėptis ir pakankamumas tebėra rimta problema, kenkianti socialinių išmokų efektyvumui mažinant skurdą. Tęsiant 2011 m. reformą, 2012 m. buvo priimti keli teisės aktai socialinės paramos srityje. Likusių teisės aktų priėmimas būtų svarbus žingsnis užbaigiant reformą. Tačiau sąsaja su aktyvumo skatinimo priemonėmis galėtų būti toliau stiprinama. 2012 m. pradėta įgyvendinti Nacionalinė romų integracijos strategija, tačiau rezultatai kol kas kuklūs. Siekiant veiksmingiau įgyvendinti strategiją, įskaitant finansavimo paskirstymą, reikalingas geresnis įvairių suinteresuotųjų subjektų koordinavimas; |
| --- | --- |

(14)

svarbiausiu uždaviniu išlieka skurdo mažinimas. 2011 m. 40,3 % gyventojų grėsė skurdas ir socialinė atskirtis – tai maždaug dviem trečdaliais daugiau negu ES vidurkis – 24,2 %. Ypač nukenčia vaikai (49,1 %). Socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) poveikis mažinant skurdą tebėra gerokai mažesnis už vidutinį pervedimų efektyvumą Sąjungoje, tiek visiems gyventojams (23,7 % Rumunijoje ir 37,5 % ES 2011 m.), tiek vaikams (22 %, palyginti su 42,8 % Sąjungoje). Menkas socialinių išmokų panaudojimas, aprėptis ir pakankamumas tebėra rimta problema, kenkianti socialinių išmokų efektyvumui mažinant skurdą. Tęsiant 2011 m. reformą, 2012 m. buvo priimti keli teisės aktai socialinės paramos srityje. Likusių teisės aktų priėmimas būtų svarbus žingsnis užbaigiant reformą. Tačiau sąsaja su aktyvumo skatinimo priemonėmis galėtų būti toliau stiprinama. 2012 m. pradėta įgyvendinti Nacionalinė romų integracijos strategija, tačiau rezultatai kol kas kuklūs. Siekiant veiksmingiau įgyvendinti strategiją, įskaitant finansavimo paskirstymą, reikalingas geresnis įvairių suinteresuotųjų subjektų koordinavimas;

| (15) | 2011 m. švietimo įstatymas – svarbi reforma, kuria nustatyta ilgalaikė švietimo kokybės gerinimo visais lygmenimis darbotvarkė – dar ne visiškai veikia. Siekiant sėkmingai įgyvendinti švietimo reformą turės būti skirti reikalingi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai administraciniams gebėjimams stiprinti ir politikai formuoti. Rumunijai reikia spręsti rimtas problemas gerinant švietimo ir mokymo sistemos kokybę. Didelė problema yra mokyklos nebaigimas. 2012 m. Rumunijos mokyklos nebaigusių moksleivių dalis sudarė 17,4 % ir gerokai viršijo ES vidurkį (13,5 %) bei nacionalinį tikslą – 11,3 %. Šios problemos visų pirma būdingos kaimo bei atokioms vietovėms ir romams. Rumunijai taip pat trūksta tinkamo duomenų apie mokyklos nebaigiančius moksleivius rinkimo mechanizmo; šiuo atžvilgiu turėtų padėti išsami strategija, kuri turi būti priimta šiais metais. Galimybės gauti kokybišką ir prieinamą ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą išlieka prastos. Įgūdžių ir darbo rinkos poreikių neatitikimas yra būdingas didelei daliai profesinio mokymo ir aukštojo mokslo programų; ypatinga problema yra žemas profesinių įgūdžių lygis. Dėl aukšto aukštojo mokslo absolventų nedarbo lygio ir pernelyg aukštos kvalifikacijos rodiklių svarbus uždavinys yra toliau stengtis priderinti aukštąjį mokslą prie darbo rinkos. Užregistruota teigiama, nors ir lėta, pažanga pereinant nuo institucinės prie alternatyvios tėvų globos netekusių vaikų priežiūros, tačiau darbą reikia tęsti; |
| --- | --- |

(15)

2011 m. švietimo įstatymas – svarbi reforma, kuria nustatyta ilgalaikė švietimo kokybės gerinimo visais lygmenimis darbotvarkė – dar ne visiškai veikia. Siekiant sėkmingai įgyvendinti švietimo reformą turės būti skirti reikalingi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai administraciniams gebėjimams stiprinti ir politikai formuoti. Rumunijai reikia spręsti rimtas problemas gerinant švietimo ir mokymo sistemos kokybę. Didelė problema yra mokyklos nebaigimas. 2012 m. Rumunijos mokyklos nebaigusių moksleivių dalis sudarė 17,4 % ir gerokai viršijo ES vidurkį (13,5 %) bei nacionalinį tikslą – 11,3 %. Šios problemos visų pirma būdingos kaimo bei atokioms vietovėms ir romams. Rumunijai taip pat trūksta tinkamo duomenų apie mokyklos nebaigiančius moksleivius rinkimo mechanizmo; šiuo atžvilgiu turėtų padėti išsami strategija, kuri turi būti priimta šiais metais. Galimybės gauti kokybišką ir prieinamą ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą išlieka prastos. Įgūdžių ir darbo rinkos poreikių neatitikimas yra būdingas didelei daliai profesinio mokymo ir aukštojo mokslo programų; ypatinga problema yra žemas profesinių įgūdžių lygis. Dėl aukšto aukštojo mokslo absolventų nedarbo lygio ir pernelyg aukštos kvalifikacijos rodiklių svarbus uždavinys yra toliau stengtis priderinti aukštąjį mokslą prie darbo rinkos. Užregistruota teigiama, nors ir lėta, pažanga pereinant nuo institucinės prie alternatyvios tėvų globos netekusių vaikų priežiūros, tačiau darbą reikia tęsti;

| (16) | menki administraciniai gebėjimai yra esminė Rumunijos problema. Viešajam administravimui būdinga nenuosekli teisinė sistema, dažnas skubių potvarkių naudojimas, žemas ministerijų bendradarbiavimo lygis ir pernelyg didelė biurokratija. Jį taip pat silpnina įgūdžių trūkumas, skaidrumo priimant darbuotojus trūkumas ir didelė vadovų kaita. Dėl menkų administracinių gebėjimų prastai įsisavinamos ES lėšos. Iki 2012 m. pabaigos lėšų įsisavinimo tikslo, suderinto pagal ES finansinės pagalbos programą, trūko gana daug. Iki 2012 m. pabaigos buvo iš viso įsisavinta 5,53 mlrd. EUR arba 20,2 % visų skirtų struktūrinių, sanglaudos ir žemės ūkio fondų lėšų. Tai buvo 2,47 mlrd. EUR mažiau už 8 mlrd. EUR programos tikslą 2012 m. pabaigai. Struktūrinio ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo lygis pagerėjo – nuo 7,5 % 2012 m. balandžio mėn. pabaigoje iki 15,2 % 2013 m. gegužės mėn. pabaigoje. Siekiant toliau gerinti lėšų įsisavinimą ir mažinti panaikinimo riziką 2013 m., Rumunijos valdžios institucijos turi ypač daug dėmesio skirti, inter alia, priemonėms, kurios ES fondų valdymo ir kontrolės sistemas padarytų veiksmingesnes ir sustiprintų viešųjų pirkimų sistemos administracinius gebėjimus; |
| --- | --- |

(16)

menki administraciniai gebėjimai yra esminė Rumunijos problema. Viešajam administravimui būdinga nenuosekli teisinė sistema, dažnas skubių potvarkių naudojimas, žemas ministerijų bendradarbiavimo lygis ir pernelyg didelė biurokratija. Jį taip pat silpnina įgūdžių trūkumas, skaidrumo priimant darbuotojus trūkumas ir didelė vadovų kaita. Dėl menkų administracinių gebėjimų prastai įsisavinamos ES lėšos. Iki 2012 m. pabaigos lėšų įsisavinimo tikslo, suderinto pagal ES finansinės pagalbos programą, trūko gana daug. Iki 2012 m. pabaigos buvo iš viso įsisavinta 5,53 mlrd. EUR arba 20,2 % visų skirtų struktūrinių, sanglaudos ir žemės ūkio fondų lėšų. Tai buvo 2,47 mlrd. EUR mažiau už 8 mlrd. EUR programos tikslą 2012 m. pabaigai. Struktūrinio ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo lygis pagerėjo – nuo 7,5 % 2012 m. balandžio mėn. pabaigoje iki 15,2 % 2013 m. gegužės mėn. pabaigoje. Siekiant toliau gerinti lėšų įsisavinimą ir mažinti panaikinimo riziką 2013 m., Rumunijos valdžios institucijos turi ypač daug dėmesio skirti, inter alia, priemonėms, kurios ES fondų valdymo ir kontrolės sistemas padarytų veiksmingesnes ir sustiprintų viešųjų pirkimų sistemos administracinius gebėjimus;

| (17) | dėl vis dar mažo pramonės ir paslaugų produktyvumo Rumunija susiduria su ekonomikos konkurencingumo problemomis. Pagrindinės problemos – nepalanki verslo aplinka ir menka parama moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (toliau – MTTP). Verslo aplinkos gerinimas turėtų būti integruotas į platesnę, nuoseklią e. valdžios strategiją, kad būtų skatinama administracinė skaidrumo ir teisinio tikrumo kultūra ir užtikrintos geresnės viešosios paslaugos internetu. Rumunijai taip pat reikėtų imtis veiksmų, kad mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ) turėtų daugiau galimybių gauti finansavimą ir kad būtų sumažinta jų administracinė našta. MTTP intensyvumas yra itin mažas (2011 m. – 0,48 %), o investicijų veiksmingumą ir efektyvumą reikia gerokai padidinti. Investuojant į MTTP pirmenybę reikėtų teikti veiklai, kuri potencialiai galėtų pritraukti privačių investicijų. Rumunija taip pat turėtų stiprinti intelektinės nuosavybės teisių sistemą, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų geriau komercializuojami; |
| --- | --- |

(17)

dėl vis dar mažo pramonės ir paslaugų produktyvumo Rumunija susiduria su ekonomikos konkurencingumo problemomis. Pagrindinės problemos – nepalanki verslo aplinka ir menka parama moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (toliau – MTTP). Verslo aplinkos gerinimas turėtų būti integruotas į platesnę, nuoseklią e. valdžios strategiją, kad būtų skatinama administracinė skaidrumo ir teisinio tikrumo kultūra ir užtikrintos geresnės viešosios paslaugos internetu. Rumunijai taip pat reikėtų imtis veiksmų, kad mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ) turėtų daugiau galimybių gauti finansavimą ir kad būtų sumažinta jų administracinė našta. MTTP intensyvumas yra itin mažas (2011 m. – 0,48 %), o investicijų veiksmingumą ir efektyvumą reikia gerokai padidinti. Investuojant į MTTP pirmenybę reikėtų teikti veiklai, kuri potencialiai galėtų pritraukti privačių investicijų. Rumunija taip pat turėtų stiprinti intelektinės nuosavybės teisių sistemą, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų geriau komercializuojami;

| (18) | Rumunijos konkurencijos ir efektyvumo lygis energetikos ir transporto srityse yra žemas. Valstybinių šių sektorių įmonių neefektyvumas ir neskaidrus valdymas yra pagrindinė spręstina problema. Kitas svarbus uždavinys – didinti pastatų, centrinio šildymo, pramonės ir transporto energijos vartojimo efektyvumą. Rumunija yra trečia pagal energijos vartojimo intensyvumą Sąjungoje; jos energijos vartojimo intensyvumas 2,5 karto viršija ES vidurkį. Ji taip pat užima trečią vietą Sąjungoje pagal išskiriamą anglies dioksidą. Dėl neefektyvios centrinio šildymo sistemos ir dėl to, kad pastatai nėra tinkamai apšiltinti gyvenamuosiuose pastatuose Rumunijoje sunaudojama aštuonis kartus daugiau energijos negu ES-15 vidurkis. Rumunijos elektros ir dujų rinkos integracija į ES rinkas kol kas neužbaigta ir dar nėra dujų tarpvalstybinių jungčių; |
| --- | --- |

(18)

Rumunijos konkurencijos ir efektyvumo lygis energetikos ir transporto srityse yra žemas. Valstybinių šių sektorių įmonių neefektyvumas ir neskaidrus valdymas yra pagrindinė spręstina problema. Kitas svarbus uždavinys – didinti pastatų, centrinio šildymo, pramonės ir transporto energijos vartojimo efektyvumą. Rumunija yra trečia pagal energijos vartojimo intensyvumą Sąjungoje; jos energijos vartojimo intensyvumas 2,5 karto viršija ES vidurkį. Ji taip pat užima trečią vietą Sąjungoje pagal išskiriamą anglies dioksidą. Dėl neefektyvios centrinio šildymo sistemos ir dėl to, kad pastatai nėra tinkamai apšiltinti gyvenamuosiuose pastatuose Rumunijoje sunaudojama aštuonis kartus daugiau energijos negu ES-15 vidurkis. Rumunijos elektros ir dujų rinkos integracija į ES rinkas kol kas neužbaigta ir dar nėra dujų tarpvalstybinių jungčių;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–8 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–8 rekomendacijose;

| (20) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Rumunijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | Užbaigti ES / TVF finansinės pagalbos programą. |
| --- | --- |

1.

Užbaigti ES / TVF finansinės pagalbos programą.

| 2. | Užtikrinti augimui palankų fiskalinį konsolidavimą ir įgyvendinti 2013 ir vėlesnių metų biudžeto strategiją kaip numatyta, tokiu būdu užtikrinant, kad ne vėliau kaip 2015 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas. Gerinti mokesčių surinkimą įgyvendinant išsamią mokestinių prievolių vykdymo strategiją ir kovoti su nedeklaruojamu darbu. Kartu ieškoti galimybių didinti aplinkos mokesčių svarbą. Tęsti 2010 m. pradėtą pensijų reformą suvienodinant vyrų ir moterų pensinį amžių ir plečiant vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybes. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti augimui palankų fiskalinį konsolidavimą ir įgyvendinti 2013 ir vėlesnių metų biudžeto strategiją kaip numatyta, tokiu būdu užtikrinant, kad ne vėliau kaip 2015 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas. Gerinti mokesčių surinkimą įgyvendinant išsamią mokestinių prievolių vykdymo strategiją ir kovoti su nedeklaruojamu darbu. Kartu ieškoti galimybių didinti aplinkos mokesčių svarbą. Tęsti 2010 m. pradėtą pensijų reformą suvienodinant vyrų ir moterų pensinį amžių ir plečiant vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybes.

| 3. | Vykdyti sveikatos sektoriaus reformas siekiant padidinti jo efektyvumą, kokybę ir prieinamumą, visų pirma socialiai remtiniems asmenims ir atokioms bei izoliuotoms bendruomenėms. Mažinti pernelyg dažną stacionarinį gydymą, be kita ko gerinant ambulatorinę sveikatos priežiūrą. |
| --- | --- |

3.

Vykdyti sveikatos sektoriaus reformas siekiant padidinti jo efektyvumą, kokybę ir prieinamumą, visų pirma socialiai remtiniems asmenims ir atokioms bei izoliuotoms bendruomenėms. Mažinti pernelyg dažną stacionarinį gydymą, be kita ko gerinant ambulatorinę sveikatos priežiūrą.

| 4. | Didinti darbo jėgos aktyvumo lygį, taip pat darbo jėgos galimybes įsidarbinti ir našumą, peržiūrint ir gerinant aktyvios darbo rinkos politiką, teikiant mokymo ir individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ir skatinant mokymąsi visą gyvenimą. Didinti Nacionalinės užimtumo agentūros pajėgumus, kad gerėtų jos paslaugų kokybė ir aprėptis. Siekiant kovoti su jaunimo nedarbu, greitai įgyvendinti Nacionalinį jaunimo užimtumo planą, be kita ko, per iniciatyvą „Jaunimo garantija“. Siekiant sumažinti skurdą, didinti socialinių pervedimų efektyvumą ir veiksmingumą, ypač daug dėmesio skiriant vaikams. Užbaigti socialinės paramos reformą priimant atitinkamus teisės aktus ir stiprinant jų sąsajas su aktyvumo skatinimo priemonėmis. Užtikrinti Nacionalinės romų strategijos konkretų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.

Didinti darbo jėgos aktyvumo lygį, taip pat darbo jėgos galimybes įsidarbinti ir našumą, peržiūrint ir gerinant aktyvios darbo rinkos politiką, teikiant mokymo ir individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ir skatinant mokymąsi visą gyvenimą. Didinti Nacionalinės užimtumo agentūros pajėgumus, kad gerėtų jos paslaugų kokybė ir aprėptis. Siekiant kovoti su jaunimo nedarbu, greitai įgyvendinti Nacionalinį jaunimo užimtumo planą, be kita ko, per iniciatyvą „Jaunimo garantija“. Siekiant sumažinti skurdą, didinti socialinių pervedimų efektyvumą ir veiksmingumą, ypač daug dėmesio skiriant vaikams. Užbaigti socialinės paramos reformą priimant atitinkamus teisės aktus ir stiprinant jų sąsajas su aktyvumo skatinimo priemonėmis. Užtikrinti Nacionalinės romų strategijos konkretų įgyvendinimą.

| 5. | Paspartinti švietimo reformą, įskaitant administracinių gebėjimų stiprinimą tiek šalies, tiek vietos lygmenimis, ir įvertinti reformų poveikį. Paspartinti profesinio mokymo reformas. Toliau derinti aukštąjį mokslą prie darbo rinkos poreikių ir gerinti socialiai remtinų asmenų galimybes patekti į darbo rinką. Įgyvendinti nacionalinę strategiją dėl mokslo nebaigimo, daugiausia dėmesio skiriant kokybiško ikimokyklinio ugdymo galimybių didinimui, įskaitant romų vaikų. Paspartinti perėjimą nuo institucinės prie alternatyvios tėvų globos netekusių vaikų priežiūros. |
| --- | --- |

5.

Paspartinti švietimo reformą, įskaitant administracinių gebėjimų stiprinimą tiek šalies, tiek vietos lygmenimis, ir įvertinti reformų poveikį. Paspartinti profesinio mokymo reformas. Toliau derinti aukštąjį mokslą prie darbo rinkos poreikių ir gerinti socialiai remtinų asmenų galimybes patekti į darbo rinką. Įgyvendinti nacionalinę strategiją dėl mokslo nebaigimo, daugiausia dėmesio skiriant kokybiško ikimokyklinio ugdymo galimybių didinimui, įskaitant romų vaikų. Paspartinti perėjimą nuo institucinės prie alternatyvios tėvų globos netekusių vaikų priežiūros.

| 6. | Stiprinti įstaigų ir viešojo administravimo valdymą ir kokybę, visų pirma tobulinant strateginio ir biudžeto planavimo gebėjimus, keliant valstybės tarnautojų profesionalumą geriau valdant žmogiškuosius išteklius ir stiprinant įvairių valdžios lygmenų koordinavimo priemones. Gerokai pagerinti reglamentų kokybę, taikant poveikio vertinimus ir sisteminį vertinimą. Didinti pastangas sparčiau įsisavinti ES lėšas, visų pirma stiprinant valdymo ir kontrolės sistemas ir gerinant viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

6.

Stiprinti įstaigų ir viešojo administravimo valdymą ir kokybę, visų pirma tobulinant strateginio ir biudžeto planavimo gebėjimus, keliant valstybės tarnautojų profesionalumą geriau valdant žmogiškuosius išteklius ir stiprinant įvairių valdžios lygmenų koordinavimo priemones. Gerokai pagerinti reglamentų kokybę, taikant poveikio vertinimus ir sisteminį vertinimą. Didinti pastangas sparčiau įsisavinti ES lėšas, visų pirma stiprinant valdymo ir kontrolės sistemas ir gerinant viešuosius pirkimus.

| 7. | Gerinti ir paprastinti verslo aplinką, visų pirma mažinant MVĮ administracinę naštą ir įgyvendinant nuoseklią e. valdžios strategiją. Padidinti ir diversifikuoti MVĮ galimybes gauti finansavimą. Užtikrinti glaudesnes mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės sąsajas, visų pirma pirmenybę teikiant tai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai, kuri turi daugiausia galimybių pritraukti privačių investicijų. Dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta teismų sistemos kokybė, nepriklausomumas ir efektyvumas sprendžiant bylas, ir veiksmingiau kovoti su korupcija. |
| --- | --- |

7.

Gerinti ir paprastinti verslo aplinką, visų pirma mažinant MVĮ administracinę naštą ir įgyvendinant nuoseklią e. valdžios strategiją. Padidinti ir diversifikuoti MVĮ galimybes gauti finansavimą. Užtikrinti glaudesnes mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės sąsajas, visų pirma pirmenybę teikiant tai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai, kuri turi daugiausia galimybių pritraukti privačių investicijų. Dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta teismų sistemos kokybė, nepriklausomumas ir efektyvumas sprendžiant bylas, ir veiksmingiau kovoti su korupcija.

| 8. | Skatinti tinklų pramonės šakų konkurenciją ir efektyvumą užtikrinant nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir gebėjimus ir tęsiant valstybinių įmonių valdymo reformą energetikos ir transporto sektoriuose. Priimti išsamų ilgalaikį transporto planą ir pagerinti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą. Toliau naikinti dujų ir elektros kainų reguliavimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Gerinti tarpvalstybinę energetikos tinklų integraciją ir sparčiau įgyvendinti dujų sistemų sujungimo projektus. |
| --- | --- |

8.

Skatinti tinklų pramonės šakų konkurenciją ir efektyvumą užtikrinant nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir gebėjimus ir tęsiant valstybinių įmonių valdymo reformą energetikos ir transporto sektoriuose. Priimti išsamų ilgalaikį transporto planą ir pagerinti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą. Toliau naikinti dujų ir elektros kainų reguliavimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Gerinti tarpvalstybinę energetikos tinklų integraciją ir sparčiau įgyvendinti dujų sistemų sujungimo projektus.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 72.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/71

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos

2013/C 217/18

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Slovakijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Slovakijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Slovakijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Slovakijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 24 d. Slovakija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 30 d. – 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 24 d. Slovakija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o 2013 m. balandžio 30 d. – 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (9) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Slovakija sumažino valdžios sektoriaus deficitą nuo 7,7 % BVP 2010 m. iki 4,3 % BVP 2012 m., nes ėmėsi esminių konsolidavimo priemonių, ir remiantis dabartiniais planais panaikins perviršinį deficitą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Palyginti su Komisijos prognozėmis, valdžios institucijų numatomas BVP augimas bus panašus, bet jo struktūra šiek tiek skirsis. Stabilumo programoje apibrėžtas biudžeto strategijos tikslas – pasiekti tokią fiskalinę būklę, kuria būtų užtikrintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Šiam tikslui pasiekti Vyriausybė patvirtina tikslą nominalų deficitą 2013 m. sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, laikantis Tarybos rekomendacijos pagal perviršinio deficito procedūrą. Pakoreguotas vidutinis metinis fiskalinių priemonių dydis 2010–2013 m. siekia 1,4 % BVP, t. y. gerokai daugiau už Tarybos rekomenduotą 1 % BVP privalomą dydį. Tikimasi, kad už didžiąją išlaidų sumažinimo dalį 2013 m. bus atsakinga vietos valdžia ir kiti valdžios sektoriaus vienetai, kuriems centrinė valdžia neturi tiesioginės įtakos. Todėl kyla rizika, kad tikslas gali būti nepasiektas, taip pat turint omenyje praeityje pasitaikiusį išlaidų perviršį.
  Stabilumo programoje patvirtinama, kad ankstesnis -0,5 % vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2018 m. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Kalbant apie metus, einančius po numatomos perviršinio deficito panaikinimo datos, (perskaičiuoto) struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas yra tinkamas 2014 ir 2015 m. (atitinkamai 0,6 ir 0,7 procentinių punktų BVP), bet būtų nepakankamas 2016 m. (0,3 procentinių punktų BVP). Numatoma, kad Slovakija laikysis Stabilumo ir augimo pakte nustatyto išlaidų kriterijaus. Pagal stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skola iki 2016 m. ir toliau neviršys 60 % BVP pamatinės vertės. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatomas skolos santykio padidėjimas iki 54,6 % BVP 2013 m. ir 56,7 % BVP 2014 m.
  Siekdamos iš esmės sumažinti nominalų deficitą nuo 2011 m., valdžios institucijos taip pat mažino iš valdžios sektoriaus biudžeto finansuojamas investicijas – tai gali būti netvaru ir nepageidautina vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, be to, ėmėsi vienkartinių priemonių. Vykdant konsolidavimą ir konvergenciją ateityje reikės neliesti išlaidų augimą skatinančiose kategorijose, pavyzdžiui, švietimo, inovacijų ir transporto infrastruktūros srityse; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Slovakija sumažino valdžios sektoriaus deficitą nuo 7,7 % BVP 2010 m. iki 4,3 % BVP 2012 m., nes ėmėsi esminių konsolidavimo priemonių, ir remiantis dabartiniais planais panaikins perviršinį deficitą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Palyginti su Komisijos prognozėmis, valdžios institucijų numatomas BVP augimas bus panašus, bet jo struktūra šiek tiek skirsis. Stabilumo programoje apibrėžtas biudžeto strategijos tikslas – pasiekti tokią fiskalinę būklę, kuria būtų užtikrintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Šiam tikslui pasiekti Vyriausybė patvirtina tikslą nominalų deficitą 2013 m. sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, laikantis Tarybos rekomendacijos pagal perviršinio deficito procedūrą. Pakoreguotas vidutinis metinis fiskalinių priemonių dydis 2010–2013 m. siekia 1,4 % BVP, t. y. gerokai daugiau už Tarybos rekomenduotą 1 % BVP privalomą dydį. Tikimasi, kad už didžiąją išlaidų sumažinimo dalį 2013 m. bus atsakinga vietos valdžia ir kiti valdžios sektoriaus vienetai, kuriems centrinė valdžia neturi tiesioginės įtakos. Todėl kyla rizika, kad tikslas gali būti nepasiektas, taip pat turint omenyje praeityje pasitaikiusį išlaidų perviršį.

Stabilumo programoje patvirtinama, kad ankstesnis -0,5 % vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2018 m. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Kalbant apie metus, einančius po numatomos perviršinio deficito panaikinimo datos, (perskaičiuoto) struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas yra tinkamas 2014 ir 2015 m. (atitinkamai 0,6 ir 0,7 procentinių punktų BVP), bet būtų nepakankamas 2016 m. (0,3 procentinių punktų BVP). Numatoma, kad Slovakija laikysis Stabilumo ir augimo pakte nustatyto išlaidų kriterijaus. Pagal stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skola iki 2016 m. ir toliau neviršys 60 % BVP pamatinės vertės. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatomas skolos santykio padidėjimas iki 54,6 % BVP 2013 m. ir 56,7 % BVP 2014 m.

Siekdamos iš esmės sumažinti nominalų deficitą nuo 2011 m., valdžios institucijos taip pat mažino iš valdžios sektoriaus biudžeto finansuojamas investicijas – tai gali būti netvaru ir nepageidautina vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, be to, ėmėsi vienkartinių priemonių. Vykdant konsolidavimą ir konvergenciją ateityje reikės neliesti išlaidų augimą skatinančiose kategorijose, pavyzdžiui, švietimo, inovacijų ir transporto infrastruktūros srityse;

| (10) | Slovakija turi galimybių surinkti papildomų išteklių išplėsdama mokesčių bazę, apribodama mokestinių prievolių nevykdymo bei mokesčių slėpimo galimybes ir didindama mokesčių, kurie mažiau kenkia augimui, pvz., nekilnojamojo turto ir aplinkos mokesčių, vaidmenį. 2012 m. priimtas kovos su mokestiniu sukčiavimu veiksmų planas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama PVM. Kad strategija būtų sėkminga, reikia papildomų priemonių, kuriomis visų pirma gerinama IT infrastruktūra, plečiama valdžios institucijų kompetencija bei audito gebėjimai ir užtikrinamos tolesnės teisminės procedūros; |
| --- | --- |

(10)

Slovakija turi galimybių surinkti papildomų išteklių išplėsdama mokesčių bazę, apribodama mokestinių prievolių nevykdymo bei mokesčių slėpimo galimybes ir didindama mokesčių, kurie mažiau kenkia augimui, pvz., nekilnojamojo turto ir aplinkos mokesčių, vaidmenį. 2012 m. priimtas kovos su mokestiniu sukčiavimu veiksmų planas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama PVM. Kad strategija būtų sėkminga, reikia papildomų priemonių, kuriomis visų pirma gerinama IT infrastruktūra, plečiama valdžios institucijų kompetencija bei audito gebėjimai ir užtikrinamos tolesnės teisminės procedūros;

| (11) | 2012 m. Slovakija patvirtino pensijų reformą ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui didinti. Tai sumažino įvertintą ilgalaikio tvarumo atotrūkį 2 % BVP; vis dėlto, būdamas 4,9 % BVP, šis atotrūkis tebėra gerokai didesnis už 3 % BVP ES vidurkį. Iš esmės jis rodo visuomenės senėjimo poveikį – pensijų išlaidos prie jo prisideda 1,5 procentinio punkto BVP, o sveikatos priežiūros išlaidos – 2 procentiniais punktais BVP. Turint omenyje tai, kad ilguoju laikotarpiu Slovakijos sveikatos priežiūros išlaidos turėtų gerokai išaugti, pažangą, daromą didinant pensijų tvarumą, reikės derinti su sveikatos priežiūros reforma, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas. Veiksmingų skatinamųjų struktūrų ir kontrolės mechanizmų įvedimas padėtų didinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų veiksmingumą; |
| --- | --- |

(11)

2012 m. Slovakija patvirtino pensijų reformą ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui didinti. Tai sumažino įvertintą ilgalaikio tvarumo atotrūkį 2 % BVP; vis dėlto, būdamas 4,9 % BVP, šis atotrūkis tebėra gerokai didesnis už 3 % BVP ES vidurkį. Iš esmės jis rodo visuomenės senėjimo poveikį – pensijų išlaidos prie jo prisideda 1,5 procentinio punkto BVP, o sveikatos priežiūros išlaidos – 2 procentiniais punktais BVP. Turint omenyje tai, kad ilguoju laikotarpiu Slovakijos sveikatos priežiūros išlaidos turėtų gerokai išaugti, pažangą, daromą didinant pensijų tvarumą, reikės derinti su sveikatos priežiūros reforma, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas. Veiksmingų skatinamųjų struktūrų ir kontrolės mechanizmų įvedimas padėtų didinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų veiksmingumą;

| (12) | aukštas nedarbo lygis, ypač lėto pokrizinio atsigavimo kontekste, tebėra viena iš pagrindinių Slovakijos ekonomikos problemų. Pastaraisiais mėnesiais Slovakija ėmėsi veiksmų aktyviai darbo rinkos politikai reformuoti. Tačiau reformos sėkmė labai priklausys nuo viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimo ją veiksmingai įgyvendinti. Reikia papildomų tikslingesnių priemonių, skirtų nepalankiausioje padėtyje esantiems bedarbiams. Socialinės paramos skyrimas turėtų būti geriau susietas su aktyvumo skatinimu, be to, mokesčių ir pašalpų sistemoje reikia panaikinti neigiamas paskatas asmenims, kurie imasi mažai apmokamo darbo. Moterų ir vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimo darbo rinkoje didinimas padėtų didinti bendrą užimtumą ir pasiekti 2020 m. nacionalinį užimtumo tikslą, kuris yra 72 %. Vis dėlto motinoms sunkiau grįžti į darbo rinką, kol nėra tinkamų vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų metų vaikų, priežiūros galimybių; |
| --- | --- |

(12)

aukštas nedarbo lygis, ypač lėto pokrizinio atsigavimo kontekste, tebėra viena iš pagrindinių Slovakijos ekonomikos problemų. Pastaraisiais mėnesiais Slovakija ėmėsi veiksmų aktyviai darbo rinkos politikai reformuoti. Tačiau reformos sėkmė labai priklausys nuo viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimo ją veiksmingai įgyvendinti. Reikia papildomų tikslingesnių priemonių, skirtų nepalankiausioje padėtyje esantiems bedarbiams. Socialinės paramos skyrimas turėtų būti geriau susietas su aktyvumo skatinimu, be to, mokesčių ir pašalpų sistemoje reikia panaikinti neigiamas paskatas asmenims, kurie imasi mažai apmokamo darbo. Moterų ir vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimo darbo rinkoje didinimas padėtų didinti bendrą užimtumą ir pasiekti 2020 m. nacionalinį užimtumo tikslą, kuris yra 72 %. Vis dėlto motinoms sunkiau grįžti į darbo rinką, kol nėra tinkamų vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų metų vaikų, priežiūros galimybių;

| (13) | jaunimo nedarbas Slovakijoje yra vienas iš didžiausių Sąjungoje. Nepaisant 2012 m. reformos veiksmų švietimo kokybei ir atitikčiai darbo rinkos poreikiams gerinti, perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką tebėra sudėtingas, o švietimo sistema lėtai reaguoja į darbo rinkos poreikius. Švietimo finansavimas vienam gyventojui yra labiau palankus siekiant kiekybės, o ne kokybės, ir mažai lėšų skiriama mokymo veiklai (mokytojams, medžiagai ir įrangai). Aukštojo mokslo kokybės ir įmonių bei švietimo įstaigų bendradarbiavimo gerinimas taip pat padėtų kurti tinkamai veikiantį žinių trikampį, užtikrinti didesnį investicijų į MTTP veiksmingumą bei patrauklumą ir didinti Slovakijos ekonomikos inovacinius gebėjimus; |
| --- | --- |

(13)

jaunimo nedarbas Slovakijoje yra vienas iš didžiausių Sąjungoje. Nepaisant 2012 m. reformos veiksmų švietimo kokybei ir atitikčiai darbo rinkos poreikiams gerinti, perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką tebėra sudėtingas, o švietimo sistema lėtai reaguoja į darbo rinkos poreikius. Švietimo finansavimas vienam gyventojui yra labiau palankus siekiant kiekybės, o ne kokybės, ir mažai lėšų skiriama mokymo veiklai (mokytojams, medžiagai ir įrangai). Aukštojo mokslo kokybės ir įmonių bei švietimo įstaigų bendradarbiavimo gerinimas taip pat padėtų kurti tinkamai veikiantį žinių trikampį, užtikrinti didesnį investicijų į MTTP veiksmingumą bei patrauklumą ir didinti Slovakijos ekonomikos inovacinius gebėjimus;

| (14) | ne iki galo išnaudojamas darbo jėgos potencialas aktualus ir nuo visuomenės atskirtoms bendruomenėms, kurioms kyla didelių kliūčių patekti į darbo rinką ir pasinaudoti švietimo sistema. Po Slovakijos Respublikos romų integracijos iki 2020 m. strategijos priėmimo 2012 m. nesiimta veiksmingų priemonių ir nuo visuomenės atskirtų bendruomenių, įskaitant romus, gyvenimo sąlygos tebėra sudėtingos. Svarbu sparčiau gerinti nuo visuomenės atskirtų grupių mokymosi rezultatus, taip pat taikyti tikslines suaugusiesiems skirtas aktyvumo skatinimo priemones; |
| --- | --- |

(14)

ne iki galo išnaudojamas darbo jėgos potencialas aktualus ir nuo visuomenės atskirtoms bendruomenėms, kurioms kyla didelių kliūčių patekti į darbo rinką ir pasinaudoti švietimo sistema. Po Slovakijos Respublikos romų integracijos iki 2020 m. strategijos priėmimo 2012 m. nesiimta veiksmingų priemonių ir nuo visuomenės atskirtų bendruomenių, įskaitant romus, gyvenimo sąlygos tebėra sudėtingos. Svarbu sparčiau gerinti nuo visuomenės atskirtų grupių mokymosi rezultatus, taip pat taikyti tikslines suaugusiesiems skirtas aktyvumo skatinimo priemones;

| (15) | nors ir padaryta didelė pažanga, Slovakija yra penktoje vietoje tarp daugiausia energijos suvartojančių valstybių narių, tai galima iš dalies paaiškinti tuo, kad pramonė jos ūkio struktūroje užima didžiausią dalį (25,9 % BVP). Kartu elektros kainos yra palyginti aukštos, visų pirma mažiesiems ir vidutiniams pramoniniams vartotojams. Keletą pastarųjų metų Slovakija dėjo pastangas iš dalies liberalizuoti energijos rinką, bet vis dar yra galimybių pagerinti rinkos veikimą; visų pirma didinant skaidrumą (taip pat ir tinklų tarifų nustatymo atžvilgiu) ir gerinant reguliavimo sprendimų ekonominį pagrindą bei nuspėjamumą. Taip pat yra galimybių gerinti tiekimo saugumą ir nustatyti didesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslus; |
| --- | --- |

(15)

nors ir padaryta didelė pažanga, Slovakija yra penktoje vietoje tarp daugiausia energijos suvartojančių valstybių narių, tai galima iš dalies paaiškinti tuo, kad pramonė jos ūkio struktūroje užima didžiausią dalį (25,9 % BVP). Kartu elektros kainos yra palyginti aukštos, visų pirma mažiesiems ir vidutiniams pramoniniams vartotojams. Keletą pastarųjų metų Slovakija dėjo pastangas iš dalies liberalizuoti energijos rinką, bet vis dar yra galimybių pagerinti rinkos veikimą; visų pirma didinant skaidrumą (taip pat ir tinklų tarifų nustatymo atžvilgiu) ir gerinant reguliavimo sprendimų ekonominį pagrindą bei nuspėjamumą. Taip pat yra galimybių gerinti tiekimo saugumą ir nustatyti didesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

| (16) | 2012 m. Slovakija pradėjo didelę viešojo administravimo reformą, kad pagerėtų piliečiams ir įmonėms skirtų viešųjų paslaugų orientavimasis į klientą. Šiame etape reforma nėra koncentruota į centrinę valdžią, išskyrus vietos agentūras, bendrai jos kokybei bei veiksmingumui gerinti. Kadangi nepadaryta teismų sistemos reformavimo pažangos, teisminės procedūros vis dar ilgai trunka, visų pirma nemokumo bylose, ir nepakankamai naudojamasi alternatyviais ginčų sprendimo būdais. Pastaruoju metu Slovakija reformavo viešojo pirkimo taisykles, taip pat padidino Viešųjų pirkimų tarnybos nepriklausomumą, tačiau ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo patirtis rodo, kad veiksmingas viešųjų pirkimų taisyklių taikymas tebėra problema; |
| --- | --- |

(16)

2012 m. Slovakija pradėjo didelę viešojo administravimo reformą, kad pagerėtų piliečiams ir įmonėms skirtų viešųjų paslaugų orientavimasis į klientą. Šiame etape reforma nėra koncentruota į centrinę valdžią, išskyrus vietos agentūras, bendrai jos kokybei bei veiksmingumui gerinti. Kadangi nepadaryta teismų sistemos reformavimo pažangos, teisminės procedūros vis dar ilgai trunka, visų pirma nemokumo bylose, ir nepakankamai naudojamasi alternatyviais ginčų sprendimo būdais. Pastaruoju metu Slovakija reformavo viešojo pirkimo taisykles, taip pat padidino Viešųjų pirkimų tarnybos nepriklausomumą, tačiau ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo patirtis rodo, kad veiksmingas viešųjų pirkimų taisyklių taikymas tebėra problema;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (18) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6), skirtas rekomendacijas. Slovakija kaip valstybė, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6), skirtas rekomendacijas. Slovakija kaip valstybė, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Pagal planą įgyvendinti 2013 m. biudžetą, kad būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir užtikrintos fiskalinės priemonės, kurias Taryba nurodė rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Panaikinus perviršinį deficitą, vykdyti struktūrines koregavimo priemones, kurios Slovakijai sudarytų sąlygas iki 2017 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Stengtis nemažinti augimą didinančių išlaidų ir aktyviau didinti valstybės išlaidų veiksmingumą. Remiantis jau patvirtinta pensijų reforma, toliau didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą mažinant finansavimo atotrūkį viešojoje pensijų sistemoje ir didinant sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.

Pagal planą įgyvendinti 2013 m. biudžetą, kad būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir užtikrintos fiskalinės priemonės, kurias Taryba nurodė rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Panaikinus perviršinį deficitą, vykdyti struktūrines koregavimo priemones, kurios Slovakijai sudarytų sąlygas iki 2017 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Stengtis nemažinti augimą didinančių išlaidų ir aktyviau didinti valstybės išlaidų veiksmingumą. Remiantis jau patvirtinta pensijų reforma, toliau didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą mažinant finansavimo atotrūkį viešojoje pensijų sistemoje ir didinant sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą.

| 2. | Sparčiau įgyvendinti kovos su mokestiniu sukčiavimu veiksmų planą ir toliau gerinti PVM surinkimą, visų pirma stiprinant mokesčių administratoriaus analitinius ir audito gebėjimus. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą. Susieti nekilnojamojo turto mokesčius su jo rinkos verte. |
| --- | --- |

2.

Sparčiau įgyvendinti kovos su mokestiniu sukčiavimu veiksmų planą ir toliau gerinti PVM surinkimą, visų pirma stiprinant mokesčių administratoriaus analitinius ir audito gebėjimus. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą. Susieti nekilnojamojo turto mokesčius su jo rinkos verte.

| 3. | Imtis priemonių siekiant padidinti viešųjų užimtumo tarnybų galimybes bedarbiams teikti individualizuotas paslaugas, taip pat sustiprinti aktyvumo skatinimo priemonių ir socialinės paramos sąsają. Veiksmingiau mažinti ilgalaikį nedarbą taikant aktyvumo skatinimo priemones ir teikiant individualiems poreikiams pritaikytą mokymą. Gerinti paskatas moterims užimtumo srityje, gerinant vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų metų, priežiūros galimybes. Mažinti mažai uždirbantiems darbuotojams susidarantį mokesčių pleištą ir pritaikyti išmokų sistemą. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių siekiant padidinti viešųjų užimtumo tarnybų galimybes bedarbiams teikti individualizuotas paslaugas, taip pat sustiprinti aktyvumo skatinimo priemonių ir socialinės paramos sąsają. Veiksmingiau mažinti ilgalaikį nedarbą taikant aktyvumo skatinimo priemones ir teikiant individualiems poreikiams pritaikytą mokymą. Gerinti paskatas moterims užimtumo srityje, gerinant vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų metų, priežiūros galimybes. Mažinti mažai uždirbantiems darbuotojams susidarantį mokesčių pleištą ir pritaikyti išmokų sistemą.

| 4. | Aktyviau mažinti didelį jaunimo nedarbą, pvz., įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Imtis veiksmų paskatinti jaunimą tapti mokytojais ir gerinti mokymosi rezultatus. Profesinio rengimo ir mokymo srityje sudaryti geresnes galimybes mokytis darbo vietoje. Aukštojo mokslo srityje sukurti labiau į darbo rinką orientuotų bakalauro programų. Skatinti veiksmingą žinių perdavimą skatinant akademikų, mokslininkų ir įmonių sektoriaus bendradarbiavimą. Aktyviau gerinti nuo visuomenės atskirtų bendruomenių, įskaitant romus, galimybes gauti kokybišką ir įtraukųjį ikimokyklinį ir mokyklinį ugdymą. |
| --- | --- |

4.

Aktyviau mažinti didelį jaunimo nedarbą, pvz., įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Imtis veiksmų paskatinti jaunimą tapti mokytojais ir gerinti mokymosi rezultatus. Profesinio rengimo ir mokymo srityje sudaryti geresnes galimybes mokytis darbo vietoje. Aukštojo mokslo srityje sukurti labiau į darbo rinką orientuotų bakalauro programų. Skatinti veiksmingą žinių perdavimą skatinant akademikų, mokslininkų ir įmonių sektoriaus bendradarbiavimą. Aktyviau gerinti nuo visuomenės atskirtų bendruomenių, įskaitant romus, galimybes gauti kokybišką ir įtraukųjį ikimokyklinį ir mokyklinį ugdymą.

| 5. | Aktyviau gerinti energijos rinkos veikimą; visų pirma gerinti tarifų nustatymo mechanizmo skaidrumą, didinti reguliavimo institucijos atskaitomybę. Stiprinti jungtis su kaimyninėmis šalimis. Didinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatuose ir pramonės sektoriuje. |
| --- | --- |

5.

Aktyviau gerinti energijos rinkos veikimą; visų pirma gerinti tarifų nustatymo mechanizmo skaidrumą, didinti reguliavimo institucijos atskaitomybę. Stiprinti jungtis su kaimyninėmis šalimis. Didinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatuose ir pramonės sektoriuje.

| 6. | Imtis priemonių, įskaitant Įstatymo dėl valstybės tarnybos pakeitimą, kad sustiprėtų valstybės tarnybos nepriklausomumas. Gerinti žmogiškųjų išteklių valdymą viešojo administravimo įstaigose. Aktyviau stiprinti pagrindinių ministerijų analitinius gebėjimus, be kita ko, siekiant gerinti ES lėšų įsisavinimą. Įgyvendinti priemones teismų sistemos veiksmingumui gerinti. Populiarinti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras ir skatinti dažniau jomis naudotis. |
| --- | --- |

6.

Imtis priemonių, įskaitant Įstatymo dėl valstybės tarnybos pakeitimą, kad sustiprėtų valstybės tarnybos nepriklausomumas. Gerinti žmogiškųjų išteklių valdymą viešojo administravimo įstaigose. Aktyviau stiprinti pagrindinių ministerijų analitinius gebėjimus, be kita ko, siekiant gerinti ES lėšų įsisavinimą. Įgyvendinti priemones teismų sistemos veiksmingumui gerinti. Populiarinti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras ir skatinti dažniau jomis naudotis.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

2

(3)  OL C 219, 2012 7 24, p. 74.

3

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/75

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovėnijos stabilumo programos

2013/C 217/19

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Slovėnijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Slovėnijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Slovėnijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Slovėnijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Slovėnija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Slovėnija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Slovėnijai skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Padaryta Komisijos analizės išvada, kad Slovėnijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Reikia skubiai imtis politikos veiksmų, kad būtų sustabdytas spartus šio disbalanso susidarymas ir valdomas jo naikinimas. Šiuo metu privačiojo ir viešojo sektorių skolos dydis neviršija rezultatų suvestinės įspėjamųjų ribų, o ir grynoji išorės skola palyginti valdoma. Tačiau problemiškas ne skolos dydis, bet jos struktūra – ji labai koncentruota įmonių sektoriuje. Tokiomis aplinkybėmis, kai sparčiau vystosi neigiamos ekonominės tendencijos, dėl to kyla grėsmė finansų sektoriaus stabilumui ir susidaro finansinio įsiskolinimo mažinimo problemų, taip pat dėl tarpusavio ryšių su valstybės skolos dydžiu. Šią riziką stiprina ribotos darbo ir kapitalo rinkų koregavimo galimybės ir ekonomikos struktūra, kurioje dominuoja valstybės nuosavybė. Politinės nežinomybės laikotarpiai ir teisinės reformų kliūtys neleido Slovėnijai tinkamai naikinti aktualaus disbalanso ir didinti koregavimo galimybių, dėl to padidėjus valstybės finansavimo įtampai išaugo jos pažeidžiamumas; |
| --- | --- |

(8)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Slovėnijai skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Padaryta Komisijos analizės išvada, kad Slovėnijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Reikia skubiai imtis politikos veiksmų, kad būtų sustabdytas spartus šio disbalanso susidarymas ir valdomas jo naikinimas. Šiuo metu privačiojo ir viešojo sektorių skolos dydis neviršija rezultatų suvestinės įspėjamųjų ribų, o ir grynoji išorės skola palyginti valdoma. Tačiau problemiškas ne skolos dydis, bet jos struktūra – ji labai koncentruota įmonių sektoriuje. Tokiomis aplinkybėmis, kai sparčiau vystosi neigiamos ekonominės tendencijos, dėl to kyla grėsmė finansų sektoriaus stabilumui ir susidaro finansinio įsiskolinimo mažinimo problemų, taip pat dėl tarpusavio ryšių su valstybės skolos dydžiu. Šią riziką stiprina ribotos darbo ir kapitalo rinkų koregavimo galimybės ir ekonomikos struktūra, kurioje dominuoja valstybės nuosavybė. Politinės nežinomybės laikotarpiai ir teisinės reformų kliūtys neleido Slovėnijai tinkamai naikinti aktualaus disbalanso ir didinti koregavimo galimybių, dėl to padidėjus valstybės finansavimo įtampai išaugo jos pažeidžiamumas;

| (9) | 2013 m. gegužės 9 d. Slovėnija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. gegužės 9 d. Slovėnija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | 2013 m. gegužės 23 d. Slovėnijos valdžios institucijos Komisijai atsiuntė raštą, kuriame reziumuojami, iš dalies keičiami ir išaiškinami nacionalinėje reformų programoje pateikti pagrindiniai įsipareigojimai; |
| --- | --- |

(10)

2013 m. gegužės 23 d. Slovėnijos valdžios institucijos Komisijai atsiuntė raštą, kuriame reziumuojami, iš dalies keičiami ir išaiškinami nacionalinėje reformų programoje pateikti pagrindiniai įsipareigojimai;

| (11) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad, nepaisant didelių, nors ir į programos laikotarpio pabaigą nukeltų konsolidavimo priemonių, kuriomis deficitas sumažintas nuo 6,2 % BVP 2009 m. iki 4,0 % BVP 2012 m., nenumatoma, kad Slovėnija panaikins perviršinį deficitą iki 2013 m., kaip Taryba rekomendavo 2009 m. pabaigoje. Tai visų pirma susiję su prastesne, negu tuo metu tikėtasi, ekonomine aplinka. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas 2013 m., bet optimistinis 2014 m. Visų pirma valdžios institucijos numato, kad BVP sumažės 2,3 % 2012 m. ir 1,9 % 2013 m., o 2014 m. padidės 0,2 %, darant prielaidą, kad bus imtasi fiskalinių priemonių valdžios sektoriaus deficitui sumažinti nuo 4,2 % BVP (atmetus bankų rekapitalizavimą) 2013 m. iki 2,6 % BVP 2014 m. Tačiau Komisija prognozuoja, kad remiantis prielaida, jog politika nesikeis (pagal šį scenarijų atsižvelgiama tik į tas priemones, kurios priimtos iki 2013 m. balandžio mėn. vidurio), 2014 m. BVP sumažės 0,1 % ir kad 2014 m. deficitas sudarys 4,9 % BVP. Pagrindiniai stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslai – iki 2014 m., t. y. praėjus metams po 2009 m. pabaigoje Tarybos nustatyto termino, panaikinti perviršinį deficitą, iki 2017 m. užtikrinti struktūrinį balansą ir stabilizuoti skolos santykį, kad jis neviršytų 55 % BVP. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis biudžeto balansas. Šis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, nes juo nevisiškai atsižvelgiama į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. Stabilumo programoje nustatyti planuojami nominalaus deficito tikslai yra tinkami, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2014 m.
  Tačiau, turint omenyje tiems metams prognozuojamą optimistinį augimą, didelę pajamų projekcijoms kylančią riziką ir nepakankamai apibrėžtas išlaidų priemones, Tarybos nuomone, nėra tikėtina, kad perviršinis deficitas bus panaikintas iki 2014 m. Šiomis aplinkybėmis reikėtų patikslinti, priimti ir įgyvendinti papildomas struktūrines konsolidavimo priemones siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas patikimai ir tvariai būtų panaikintas ne vėliau kaip 2015 m., kaip 2013 m. birželio 21 d. rekomendavo Taryba. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP išaugo daugiau nei dvigubai nuo 22,0 % 2008 m. iki 54,1 % 2012 m., ir pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę numatoma, kad jis toliau didės iki 66,5 % 2014 m. Valdžios institucijos planuoja, kad skolos santykis su BVP aukščiausią tašką (63,2 %) pasieks 2014 ir 2015 m., o 2016 m. nukris iki 62,8 %. Dėl skolos santykiui su BVP kylančios rizikos jis gali būti didesnis, taip pat dėl didelių neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir tikėtino atsargų ir srautų koregavimo, susijusio su turto perdavimu Bankų turto valdymo bendrovei, – jis neįtrauktas į programos projekcijas; |
| --- | --- |

(11)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad, nepaisant didelių, nors ir į programos laikotarpio pabaigą nukeltų konsolidavimo priemonių, kuriomis deficitas sumažintas nuo 6,2 % BVP 2009 m. iki 4,0 % BVP 2012 m., nenumatoma, kad Slovėnija panaikins perviršinį deficitą iki 2013 m., kaip Taryba rekomendavo 2009 m. pabaigoje. Tai visų pirma susiję su prastesne, negu tuo metu tikėtasi, ekonomine aplinka. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas 2013 m., bet optimistinis 2014 m. Visų pirma valdžios institucijos numato, kad BVP sumažės 2,3 % 2012 m. ir 1,9 % 2013 m., o 2014 m. padidės 0,2 %, darant prielaidą, kad bus imtasi fiskalinių priemonių valdžios sektoriaus deficitui sumažinti nuo 4,2 % BVP (atmetus bankų rekapitalizavimą) 2013 m. iki 2,6 % BVP 2014 m. Tačiau Komisija prognozuoja, kad remiantis prielaida, jog politika nesikeis (pagal šį scenarijų atsižvelgiama tik į tas priemones, kurios priimtos iki 2013 m. balandžio mėn. vidurio), 2014 m. BVP sumažės 0,1 % ir kad 2014 m. deficitas sudarys 4,9 % BVP. Pagrindiniai stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslai – iki 2014 m., t. y. praėjus metams po 2009 m. pabaigoje Tarybos nustatyto termino, panaikinti perviršinį deficitą, iki 2017 m. užtikrinti struktūrinį balansą ir stabilizuoti skolos santykį, kad jis neviršytų 55 % BVP. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis biudžeto balansas. Šis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, nes juo nevisiškai atsižvelgiama į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. Stabilumo programoje nustatyti planuojami nominalaus deficito tikslai yra tinkami, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2014 m.

Tačiau, turint omenyje tiems metams prognozuojamą optimistinį augimą, didelę pajamų projekcijoms kylančią riziką ir nepakankamai apibrėžtas išlaidų priemones, Tarybos nuomone, nėra tikėtina, kad perviršinis deficitas bus panaikintas iki 2014 m. Šiomis aplinkybėmis reikėtų patikslinti, priimti ir įgyvendinti papildomas struktūrines konsolidavimo priemones siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas patikimai ir tvariai būtų panaikintas ne vėliau kaip 2015 m., kaip 2013 m. birželio 21 d. rekomendavo Taryba. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP išaugo daugiau nei dvigubai nuo 22,0 % 2008 m. iki 54,1 % 2012 m., ir pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę numatoma, kad jis toliau didės iki 66,5 % 2014 m. Valdžios institucijos planuoja, kad skolos santykis su BVP aukščiausią tašką (63,2 %) pasieks 2014 ir 2015 m., o 2016 m. nukris iki 62,8 %. Dėl skolos santykiui su BVP kylančios rizikos jis gali būti didesnis, taip pat dėl didelių neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir tikėtino atsargų ir srautų koregavimo, susijusio su turto perdavimu Bankų turto valdymo bendrovei, – jis neįtrauktas į programos projekcijas;

| (12) | 2013 m. gegužės mėn. valdžios institucijos ėmėsi svarbių veiksmų siekdamos konsoliduoti viešuosius finansus. Jos susitarė su socialiniais partneriais dėl bazinio bendrojo darbo užmokesčio viešajame sektoriuje papildomo 11⁄4 % sumažinimo, neskaitant 3 % sumažinimo, dėl kurio susitarta 2012 m. gegužės mėn. Viešųjų finansų subalansavimo įstatyme. Be to, Parlamentas patvirtino konstitucinį pagrindą, kad būtų nustatyta struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklė. Tačiau visiškas Fiskalinio susitarimo nuostatų perkėlimas bus užtikrintas specialiu konstituciniu įgyvendinimo įstatymu, kurį patvirtinti Parlamente planuojama iki 2013 m. lapkričio mėn. Galiausiai Parlamentas beveik vienbalsiai sugriežtino konstitucines taisykles dėl referendumo rengimo ir laimėjimo – tikimasi, kad dėl to bus lengviau įvesti fiskalinio konsolidavimo priemones. Turint omenyje greitai augančią skolą, dar svarbiau, kad 2013 m. biudžeto strategija būtų sustiprinta ir griežtai įgyvendinta ir kad vėlesniais metais būtų ryžtingai imtasi didelių konsolidavimo priemonių. Nors kai kurie mokesčiai nesiekia ES vidurkio, didinant mokesčius neįmanoma neribotam laikui atidėlioti būtinybės keisti išlaidų dinamiką. Todėl reikėtų pajamų didinimo priemones papildyti papildomomis fiskalinėmis priemonėmis struktūriškai mažinant išlaidas. Vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema ir išlaidų taisyklė tebėra nepakankamai orientuotos į siekį įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą ir užtikrinti ilgalaikį tvarumą. Be to, tam tikriems valdžios sektoriaus vienetams, visų pirma netiesioginiams biudžeto naudotojams, taikomi biudžeto suvaržymai nėra iki galo vykdomi. Galiausiai tarptautiniai ir vietiniai skaičiavimai leidžia teigti, kad Slovėnijos šešėlinės ekonomikos dydis viršija ES vidurkį, o tai reiškia, kad būtų galima pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, kaip pripažįstama ir stabilumo programoje numatytomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(12)

2013 m. gegužės mėn. valdžios institucijos ėmėsi svarbių veiksmų siekdamos konsoliduoti viešuosius finansus. Jos susitarė su socialiniais partneriais dėl bazinio bendrojo darbo užmokesčio viešajame sektoriuje papildomo 11⁄4 % sumažinimo, neskaitant 3 % sumažinimo, dėl kurio susitarta 2012 m. gegužės mėn. Viešųjų finansų subalansavimo įstatyme. Be to, Parlamentas patvirtino konstitucinį pagrindą, kad būtų nustatyta struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklė. Tačiau visiškas Fiskalinio susitarimo nuostatų perkėlimas bus užtikrintas specialiu konstituciniu įgyvendinimo įstatymu, kurį patvirtinti Parlamente planuojama iki 2013 m. lapkričio mėn. Galiausiai Parlamentas beveik vienbalsiai sugriežtino konstitucines taisykles dėl referendumo rengimo ir laimėjimo – tikimasi, kad dėl to bus lengviau įvesti fiskalinio konsolidavimo priemones. Turint omenyje greitai augančią skolą, dar svarbiau, kad 2013 m. biudžeto strategija būtų sustiprinta ir griežtai įgyvendinta ir kad vėlesniais metais būtų ryžtingai imtasi didelių konsolidavimo priemonių. Nors kai kurie mokesčiai nesiekia ES vidurkio, didinant mokesčius neįmanoma neribotam laikui atidėlioti būtinybės keisti išlaidų dinamiką. Todėl reikėtų pajamų didinimo priemones papildyti papildomomis fiskalinėmis priemonėmis struktūriškai mažinant išlaidas. Vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistema ir išlaidų taisyklė tebėra nepakankamai orientuotos į siekį įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą ir užtikrinti ilgalaikį tvarumą. Be to, tam tikriems valdžios sektoriaus vienetams, visų pirma netiesioginiams biudžeto naudotojams, taikomi biudžeto suvaržymai nėra iki galo vykdomi. Galiausiai tarptautiniai ir vietiniai skaičiavimai leidžia teigti, kad Slovėnijos šešėlinės ekonomikos dydis viršija ES vidurkį, o tai reiškia, kad būtų galima pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, kaip pripažįstama ir stabilumo programoje numatytomis priemonėmis;

| (13) | 2012 m. gruodžio mėn. patvirtinta ir 2013 m. sausio mėn. įsigaliojo pensijų reforma. Vykdant reformą problemos, kurios nurodytos 2012 m. rekomendacijose, yra sprendžiamos, tačiau nepakankamai, nes numatomas poveikis viešiesiems finansams tik vidutinės trukmės laikotarpiu (iki 2020 m.). Nors ši pensijų reforma – svarbus žingsnis, joje nepateikta konkrečių priemonių su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms riboti po 2020 m. Reikėtų papildomų reformos priemonių siekiant padidinti pensijų išlaidų tvarumą ilguoju laikotarpiu, įskaitant teisės aktais numatyto pensinio amžiaus suderinimą su tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimu ir tolesnį ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių ribojimą. Ilgalaikės priežiūros srityje paslaugų paklausa viršija pasiūlą, nors išlaidos vis dar santykinai nedidelės. Numatoma, kad atsižvelgiant į visuomenės senėjimo tendencijas ilgalaikės priežiūros paklausa ir su tuo susijusios išlaidos labai išaugs. Tolesni esamų priemonių vertinimai padėtų šioje srityje formuoti labiau faktais pagrįstą politiką; |
| --- | --- |

(13)

2012 m. gruodžio mėn. patvirtinta ir 2013 m. sausio mėn. įsigaliojo pensijų reforma. Vykdant reformą problemos, kurios nurodytos 2012 m. rekomendacijose, yra sprendžiamos, tačiau nepakankamai, nes numatomas poveikis viešiesiems finansams tik vidutinės trukmės laikotarpiu (iki 2020 m.). Nors ši pensijų reforma – svarbus žingsnis, joje nepateikta konkrečių priemonių su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms riboti po 2020 m. Reikėtų papildomų reformos priemonių siekiant padidinti pensijų išlaidų tvarumą ilguoju laikotarpiu, įskaitant teisės aktais numatyto pensinio amžiaus suderinimą su tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimu ir tolesnį ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių ribojimą. Ilgalaikės priežiūros srityje paslaugų paklausa viršija pasiūlą, nors išlaidos vis dar santykinai nedidelės. Numatoma, kad atsižvelgiant į visuomenės senėjimo tendencijas ilgalaikės priežiūros paklausa ir su tuo susijusios išlaidos labai išaugs. Tolesni esamų priemonių vertinimai padėtų šioje srityje formuoti labiau faktais pagrįstą politiką;

| (14) | nors Slovėnijos bankų sektorius yra santykinai mažas ir nesiekia nė pusės euro zonos vidurkio, didžiausi bankai vis dar patiria spaudimą dėl kapitalo rezervų, kurie tebėra nedideli, palyginti su kitais regiono bankais, o jų priklausomybė nuo valstybės teikiamo kapitalo yra didelė grėsmė ekonomikai. Pakartotinės rekapitalizacijos poreikiai koncentruojasi valstybės valdomuose vietos bankuose. Nors visos privačiojo sektoriaus skolos dydis mažesnis už euro zonos vidurkį ir makroekonominio balanso rezultatų suvestinės įspėjamąsias ribas, ši problema yra struktūrinė. Didžiausia skolos dalis susikaupusi įmonių sektoriuje ir daugelis įmonių yra prasiskolinusios, dėl to toliau auga neveiksnių paskolų skaičius. 2012 m. pabaigoje 90 dienų arba daugiau vėlavo 23,7 % įmonių paskolų įmokų. Siekiant lengvinti investavimo sąlygas, didinti produktyvumą ir konkurencingumą, reikia atgaivinti kreditavimą įmonių sektoriui ir palengvinti įmonių įsiskolinimą. Stabilumo programoje numatoma daugiau rekapitalizavimo operacijų. Valdžios institucijos raštu patvirtino įsipareigojimą prireikus pateikti papildomo kapitalo. Traukiasi kreditavimas ir suintensyvėjo silpnų bankų ir valstybės tarpusavio sąveika. Įmonių paskolų (viršijančių 1 milijoną EUR) palūkanų norma Slovėnijoje daugiau nei 2 procentiniais punktais didesnė negu visoje euro zonoje ir ši marža dar padidėjo 2012 m. Bankų restruktūrizavimo pagrindų teisės aktas priimtas, bet dar faktiškai neįgyvendintas. Bankų turto valdymo bendrovė tebėra pagrindinė institucinė bankų sanavimo įstaiga. Nacionalinėje reformų programoje, kuri papildyta naujausia Vyriausybės informacija, aprašomi turto perdavimo Bankų turto valdymo bendrovei planai remiantis Slovėnijos banko atliekamais testavimais nepalankiausiomis sąlygomis pagal principą „iš apačios į viršų“.
  Valdžios institucijos raštu patvirtino, kad yra pasirengusios bendradarbiauti su Komisija ir Europos centriniu banku (ECB), kad užtikrintų, jog atrinktiems bankams būtų atlikti nepriklausomi turto kokybės vertinimai. Tai turi būti daroma visos sistemos mastu, siekiant užtikrinti ilgalaikį bankų sektoriaus stabilumą. Kitose šalyse toks metodas pasiteisino kaip priemonė pasitikėjimui, patikimumui ir rinkos prieigai atgauti. Informacija, surinkta atlikus nuodugnų išorinį vertinimą, – būtinas pagrindas norint parengti bendrą finansų sektoriaus strategiją; |
| --- | --- |

(14)

nors Slovėnijos bankų sektorius yra santykinai mažas ir nesiekia nė pusės euro zonos vidurkio, didžiausi bankai vis dar patiria spaudimą dėl kapitalo rezervų, kurie tebėra nedideli, palyginti su kitais regiono bankais, o jų priklausomybė nuo valstybės teikiamo kapitalo yra didelė grėsmė ekonomikai. Pakartotinės rekapitalizacijos poreikiai koncentruojasi valstybės valdomuose vietos bankuose. Nors visos privačiojo sektoriaus skolos dydis mažesnis už euro zonos vidurkį ir makroekonominio balanso rezultatų suvestinės įspėjamąsias ribas, ši problema yra struktūrinė. Didžiausia skolos dalis susikaupusi įmonių sektoriuje ir daugelis įmonių yra prasiskolinusios, dėl to toliau auga neveiksnių paskolų skaičius. 2012 m. pabaigoje 90 dienų arba daugiau vėlavo 23,7 % įmonių paskolų įmokų. Siekiant lengvinti investavimo sąlygas, didinti produktyvumą ir konkurencingumą, reikia atgaivinti kreditavimą įmonių sektoriui ir palengvinti įmonių įsiskolinimą. Stabilumo programoje numatoma daugiau rekapitalizavimo operacijų. Valdžios institucijos raštu patvirtino įsipareigojimą prireikus pateikti papildomo kapitalo. Traukiasi kreditavimas ir suintensyvėjo silpnų bankų ir valstybės tarpusavio sąveika. Įmonių paskolų (viršijančių 1 milijoną EUR) palūkanų norma Slovėnijoje daugiau nei 2 procentiniais punktais didesnė negu visoje euro zonoje ir ši marža dar padidėjo 2012 m. Bankų restruktūrizavimo pagrindų teisės aktas priimtas, bet dar faktiškai neįgyvendintas. Bankų turto valdymo bendrovė tebėra pagrindinė institucinė bankų sanavimo įstaiga. Nacionalinėje reformų programoje, kuri papildyta naujausia Vyriausybės informacija, aprašomi turto perdavimo Bankų turto valdymo bendrovei planai remiantis Slovėnijos banko atliekamais testavimais nepalankiausiomis sąlygomis pagal principą „iš apačios į viršų“.

Valdžios institucijos raštu patvirtino, kad yra pasirengusios bendradarbiauti su Komisija ir Europos centriniu banku (ECB), kad užtikrintų, jog atrinktiems bankams būtų atlikti nepriklausomi turto kokybės vertinimai. Tai turi būti daroma visos sistemos mastu, siekiant užtikrinti ilgalaikį bankų sektoriaus stabilumą. Kitose šalyse toks metodas pasiteisino kaip priemonė pasitikėjimui, patikimumui ir rinkos prieigai atgauti. Informacija, surinkta atlikus nuodugnų išorinį vertinimą, – būtinas pagrindas norint parengti bendrą finansų sektoriaus strategiją;

| (15) | nacionalinėje reformų programoje neaprašoma papildomų bankų priežiūros griežtinimo veiksmų, kurie 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje nurodyti kaip būtini. Kalbant apie bankų priežiūros veiksmus, vienintelė nauja nacionalinėje reformų programoje pateikta informacija yra susijusi su naujais Slovėnijos banko atliekamais testavimais nepalankiausiomis sąlygomis. Tolesnis tokių priemonių kaip tinkama makrolygio rizikos ribojimo politika nagrinėjimas nėra pateiktas. Nepriklausomų ekspertų atliekama mikrolygio rizikos ribojimo politikos peržiūra taip pat padėtų įgyvendinti kai kurias iš minėtų rekomendacijų; |
| --- | --- |

(15)

nacionalinėje reformų programoje neaprašoma papildomų bankų priežiūros griežtinimo veiksmų, kurie 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje nurodyti kaip būtini. Kalbant apie bankų priežiūros veiksmus, vienintelė nauja nacionalinėje reformų programoje pateikta informacija yra susijusi su naujais Slovėnijos banko atliekamais testavimais nepalankiausiomis sąlygomis. Tolesnis tokių priemonių kaip tinkama makrolygio rizikos ribojimo politika nagrinėjimas nėra pateiktas. Nepriklausomų ekspertų atliekama mikrolygio rizikos ribojimo politikos peržiūra taip pat padėtų įgyvendinti kai kurias iš minėtų rekomendacijų;

| (16) | 2013 m. kovo mėn. patvirtinta darbo rinkos reforma siekiant sumažinti darbo rinkos segmentaciją ir padidinti lankstumą darbo rinkoje. Vykdant reformą yra sumažinama apsauga pagal neterminuotąsias darbo sutartis, nes supaprastinamos individualaus ir kolektyvinio atleidimo iš darbo procedūros ir sumažinamos atleidimo iš darbo sąnaudos. Terminuotųjų darbo sutarčių reglamentavimas dar sugriežtintas, kad sumažėtų piktnaudžiavimo, ir apribotas naudojimasis įdarbinimu per laikinojo įdarbinimo įmones. Nors su šia reforma einama teisinga kryptimi, dar neaišku, ar ji pakankamai didelio užmojo, kad turėtų didelį poveikį darbo rinkos segmentacijai bei lankstumui ir Slovėnijos patrauklumui pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas. Dar nesiimta veiksmingų priemonių siekiant spręsti dvilypės darbo rinkos, atsiradusios dėl studentų darbo reglamentavimo, problemas. Nacionalinėje reformų programoje siūlomos tinkamos priemonės. Jaunimo nedarbas Slovėnijoje 2012 m. labai išaugo – 4,9 procentinio punkto iki 20,6 %, nors bendras nedarbas 2012 m. išaugo 0,7 procentinio punkto – iki 9 %. Nepaisant augančio nedarbo, preliminariais nacionaliniais duomenimis, bedarbių, dalyvaujančių taikant aktyvios darbo rinkos politikos priemones, kurias iš dalies finansuoja Europos socialinis fondas, skaičius 2012 m. smarkiai sumažėjo. Nesiimta priemonių darbo aplinkai pritaikyti prie ilgesnio profesinio gyvenimo, ir imtasi tik pirminių individualiems poreikiams pritaikyto mokymosi visą gyvenimą arba aktyvios darbo rinkos politikos priemonių siekiant didinti tretinį išsilavinimą turinčių jaunuolių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumą. Slovėnija ėmėsi tam tikrų priemonių, kad įgūdžiai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. Valstybinė užimtumo tarnyba vykdo bandomąjį projektą tiems poreikiams įvertinti, bet reikia toliau plėtoti bendradarbiavimą su suinteresuotosiomis šalimis.
  Reikia labiau stengtis didinti atitinkamų profesinio rengimo ir mokymo programų patrauklumą. Be to, įgyvendinamos papildomos karjeros orientavimo priemonės mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Vis dar reikia stiprinti darbdavių vaidmenį profesinio rengimo ir mokymo sistemoje. Geresnė situacija šiose srityse nulemtų didesnį našumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

(16)

2013 m. kovo mėn. patvirtinta darbo rinkos reforma siekiant sumažinti darbo rinkos segmentaciją ir padidinti lankstumą darbo rinkoje. Vykdant reformą yra sumažinama apsauga pagal neterminuotąsias darbo sutartis, nes supaprastinamos individualaus ir kolektyvinio atleidimo iš darbo procedūros ir sumažinamos atleidimo iš darbo sąnaudos. Terminuotųjų darbo sutarčių reglamentavimas dar sugriežtintas, kad sumažėtų piktnaudžiavimo, ir apribotas naudojimasis įdarbinimu per laikinojo įdarbinimo įmones. Nors su šia reforma einama teisinga kryptimi, dar neaišku, ar ji pakankamai didelio užmojo, kad turėtų didelį poveikį darbo rinkos segmentacijai bei lankstumui ir Slovėnijos patrauklumui pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas. Dar nesiimta veiksmingų priemonių siekiant spręsti dvilypės darbo rinkos, atsiradusios dėl studentų darbo reglamentavimo, problemas. Nacionalinėje reformų programoje siūlomos tinkamos priemonės. Jaunimo nedarbas Slovėnijoje 2012 m. labai išaugo – 4,9 procentinio punkto iki 20,6 %, nors bendras nedarbas 2012 m. išaugo 0,7 procentinio punkto – iki 9 %. Nepaisant augančio nedarbo, preliminariais nacionaliniais duomenimis, bedarbių, dalyvaujančių taikant aktyvios darbo rinkos politikos priemones, kurias iš dalies finansuoja Europos socialinis fondas, skaičius 2012 m. smarkiai sumažėjo. Nesiimta priemonių darbo aplinkai pritaikyti prie ilgesnio profesinio gyvenimo, ir imtasi tik pirminių individualiems poreikiams pritaikyto mokymosi visą gyvenimą arba aktyvios darbo rinkos politikos priemonių siekiant didinti tretinį išsilavinimą turinčių jaunuolių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumą. Slovėnija ėmėsi tam tikrų priemonių, kad įgūdžiai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. Valstybinė užimtumo tarnyba vykdo bandomąjį projektą tiems poreikiams įvertinti, bet reikia toliau plėtoti bendradarbiavimą su suinteresuotosiomis šalimis.

Reikia labiau stengtis didinti atitinkamų profesinio rengimo ir mokymo programų patrauklumą. Be to, įgyvendinamos papildomos karjeros orientavimo priemonės mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Vis dar reikia stiprinti darbdavių vaidmenį profesinio rengimo ir mokymo sistemoje. Geresnė situacija šiose srityse nulemtų didesnį našumą ir konkurencingumą;

| (17) | iki šiol politikos veiksmų sąnaudų konkurencingumui gerinti imtasi tik iš dalies. 2012 m. nominalų bendrąjį darbo užmokestį vienam darbuotojui viešajame sektoriuje Vyriausybė sumažino maždaug 3 %. 2013 m. gegužės mėn. viduryje su socialiniais partneriais susitarta dėl tolesnio darbo sąnaudų mažinimo viešajame sektoriuje. Minimalus darbo užmokestis, išreikštas vidutinio darbo užmokesčio procentine dalimi, yra vienas iš didžiausių Europos Sąjungoje, jis yra indeksuojamas pagal infliaciją ir 2010 m. savo nuožiūra smarkiai padidintas. Nors nominalios kompensacijos darbuotojui augimas 2012 m. buvo neigiamas (– 0,4 %), nominalios vienetui tenkančios darbo sąnaudos 2012 m. šiek tiek išaugo (0,7 %) dėl didesnio neigiamo našumo augimo (– 1,1 %). Atgauti prarastą konkurencingumą padėtų našumo augimo didinimo priemonės ir nuolatinė vienetui tenkančių darbo sąnaudų mažinimo pažanga; |
| --- | --- |

(17)

iki šiol politikos veiksmų sąnaudų konkurencingumui gerinti imtasi tik iš dalies. 2012 m. nominalų bendrąjį darbo užmokestį vienam darbuotojui viešajame sektoriuje Vyriausybė sumažino maždaug 3 %. 2013 m. gegužės mėn. viduryje su socialiniais partneriais susitarta dėl tolesnio darbo sąnaudų mažinimo viešajame sektoriuje. Minimalus darbo užmokestis, išreikštas vidutinio darbo užmokesčio procentine dalimi, yra vienas iš didžiausių Europos Sąjungoje, jis yra indeksuojamas pagal infliaciją ir 2010 m. savo nuožiūra smarkiai padidintas. Nors nominalios kompensacijos darbuotojui augimas 2012 m. buvo neigiamas (– 0,4 %), nominalios vienetui tenkančios darbo sąnaudos 2012 m. šiek tiek išaugo (0,7 %) dėl didesnio neigiamo našumo augimo (– 1,1 %). Atgauti prarastą konkurencingumą padėtų našumo augimo didinimo priemonės ir nuolatinė vienetui tenkančių darbo sąnaudų mažinimo pažanga;

| (18) | valstybės nuosavybė atlieka svarbų vaidmenį Slovėnijos ekonomikoje ir daugelis jos savybių nepasikeitė nuo pereinamojo laikotarpio XX a. paskutinį dešimtmetį. XX a. paskutinį dešimtmetį priimtos privatizavimo ir įmonių restruktūrizavimo priemonės nulėmė tai, kad valstybė tebedominuoja, ypač finansų sektoriuje. 2011 m. valstybės valdomos įmonės sudarė šeštadalį Slovėnijos ekonomikoje sukuriamos visos pridėtinės vertės ir maždaug pusę visų nuostolių įmonių sektoriuje, jose dirbo kas aštuntas gyventojas. Be to, valstybės kontroliuojami fondai ir įmonės daro poveikį viešiesiems finansams dėl tokių veiksnių, kaip didelė skola, rekapitalizavimo poreikiai ir didelės valstybės garantijos, sąveikos. Valstybės valdomų įmonių dydis ir silpnumas stabdo ekonomikos plėtrą bei augimą ir prisideda prie esamo disbalanso. Valstybės dominavimas ir dažnai netinkamas valstybės turto valdymas apsunkina privačias vietos ir užsienio investicijas, o tai mažina našumą ir konkurencingumą. Valstybės valdomų įmonių ne finansų sektoriuje ir valstybės valdomų finansų įstaigų nuosavybės ryšiai kelia užkrato riziką, riboja koregavimą ir iškraipo išteklių paskirstymą, ypač kalbant apie naujas investicijas; |
| --- | --- |

(18)

valstybės nuosavybė atlieka svarbų vaidmenį Slovėnijos ekonomikoje ir daugelis jos savybių nepasikeitė nuo pereinamojo laikotarpio XX a. paskutinį dešimtmetį. XX a. paskutinį dešimtmetį priimtos privatizavimo ir įmonių restruktūrizavimo priemonės nulėmė tai, kad valstybė tebedominuoja, ypač finansų sektoriuje. 2011 m. valstybės valdomos įmonės sudarė šeštadalį Slovėnijos ekonomikoje sukuriamos visos pridėtinės vertės ir maždaug pusę visų nuostolių įmonių sektoriuje, jose dirbo kas aštuntas gyventojas. Be to, valstybės kontroliuojami fondai ir įmonės daro poveikį viešiesiems finansams dėl tokių veiksnių, kaip didelė skola, rekapitalizavimo poreikiai ir didelės valstybės garantijos, sąveikos. Valstybės valdomų įmonių dydis ir silpnumas stabdo ekonomikos plėtrą bei augimą ir prisideda prie esamo disbalanso. Valstybės dominavimas ir dažnai netinkamas valstybės turto valdymas apsunkina privačias vietos ir užsienio investicijas, o tai mažina našumą ir konkurencingumą. Valstybės valdomų įmonių ne finansų sektoriuje ir valstybės valdomų finansų įstaigų nuosavybės ryšiai kelia užkrato riziką, riboja koregavimą ir iškraipo išteklių paskirstymą, ypač kalbant apie naujas investicijas;

| (19) | nacionalinėje reformų programoje apibrėžiami politikos prioritetai valstybės nuosavybės ir įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimo srityse, bet nepateikta išsamios informacijos apie planuojamas priemones. 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje apibrėžti su valstybės nuosavybe susiję ekonominiai rezultatai kalbant apie tiesiogines bei neapibrėžtąsias fiskalines sąnaudas ir įprastų komercinių operacijų iškraipymą. Tačiau nacionalinėje reformų programoje kaip valstybės, kuri yra ne finansų įmonių savininkė, elgesio trūkumas minimas tik nepakankamas koordinavimas. Apskritai nacionalinėje reformų programoje yra teigiamų elementų, bet joje pateikiama nepakankamai informacijos apie strateginį įmonių, kurias ir toliau valdys valstybė, orientavimą, taip pat nėra išsamių įsipareigojimų su tvarkaraščiu, kaip gerinti jų finansinius veiklos rezultatus ir valdymą. Padaryta keletas pirmųjų žingsnių siekiant gerinti įmonių valdymą, kaip rekomenduota 2012 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, ir privatizuoti kai kurias valstybės valdomas įmones. Teisės aktas, kuriuo numatoma įsteigti būsimą Slovėnijos valstybės kontroliuojančiąją bendrovę, priimtas, bet dar faktiškai neįgyvendintas. Didinti skaidrumą galėtų padėti asmenų, skiriamų į valstybės valdomų įmonių valdybas ir stebėtojų tarybas, registras ir reikalavimai atskleisti interesus. Nacionalinėje reformų programoje skelbiama, kad privatizavimo strategija turi būti parengta iki 2013 m. paskutinio ketvirčio, bet gavus 2013 m. gegužės 23 d. raštą šis terminas bus perkeltas į trečią ketvirtį. Kol tai bus padaryta, Vyriausybė pateikė Parlamentui 15 privatizuotinų bendrovių sąrašo pasiūlymą. Be mažumos akcinių paketų ir MVĮ, šiame sąraše taip pat yra svarbių įmonių, pvz., antras pagal dydį bankas NKBM; |
| --- | --- |

(19)

nacionalinėje reformų programoje apibrėžiami politikos prioritetai valstybės nuosavybės ir įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimo srityse, bet nepateikta išsamios informacijos apie planuojamas priemones. 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje apibrėžti su valstybės nuosavybe susiję ekonominiai rezultatai kalbant apie tiesiogines bei neapibrėžtąsias fiskalines sąnaudas ir įprastų komercinių operacijų iškraipymą. Tačiau nacionalinėje reformų programoje kaip valstybės, kuri yra ne finansų įmonių savininkė, elgesio trūkumas minimas tik nepakankamas koordinavimas. Apskritai nacionalinėje reformų programoje yra teigiamų elementų, bet joje pateikiama nepakankamai informacijos apie strateginį įmonių, kurias ir toliau valdys valstybė, orientavimą, taip pat nėra išsamių įsipareigojimų su tvarkaraščiu, kaip gerinti jų finansinius veiklos rezultatus ir valdymą. Padaryta keletas pirmųjų žingsnių siekiant gerinti įmonių valdymą, kaip rekomenduota 2012 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, ir privatizuoti kai kurias valstybės valdomas įmones. Teisės aktas, kuriuo numatoma įsteigti būsimą Slovėnijos valstybės kontroliuojančiąją bendrovę, priimtas, bet dar faktiškai neįgyvendintas. Didinti skaidrumą galėtų padėti asmenų, skiriamų į valstybės valdomų įmonių valdybas ir stebėtojų tarybas, registras ir reikalavimai atskleisti interesus. Nacionalinėje reformų programoje skelbiama, kad privatizavimo strategija turi būti parengta iki 2013 m. paskutinio ketvirčio, bet gavus 2013 m. gegužės 23 d. raštą šis terminas bus perkeltas į trečią ketvirtį. Kol tai bus padaryta, Vyriausybė pateikė Parlamentui 15 privatizuotinų bendrovių sąrašo pasiūlymą. Be mažumos akcinių paketų ir MVĮ, šiame sąraše taip pat yra svarbių įmonių, pvz., antras pagal dydį bankas NKBM;

| (20) | Slovėnijoje yra daug reglamentuojamųjų profesijų ir įmanoma gerokai sumažinti kliūčių dirbti pagal jas, o tai turėtų teigiamą poveikį užimtumui ir konkurencijai. Slovėnijos valdžios institucijos 2012 m. pradėjo reformų procesą siekdamos peržiūrėti ilgą reglamentuojamųjų profesijų sąrašą, kad būtų geriau apibrėžtos esamos reglamentuojamosios profesijos, sumažintos administracinės sąnaudos ir supaprastintos sąlygos dirbti pagal reglamentuojamąsias profesijas. Pirmąjį įstatymų rinkinį amatų, turizmo ir statybų srityje Parlamentas turėjo priimti 2013 m. pradžioje. Tačiau reforma atsilieka nuo tvarkaraščio, išskyrus amatų sektorių. Slovėnija sudarė teisines prielaidas sukurti nepriklausomą konkurencijos apsaugos agentūrą, bet dar reikia užtikrinti tinkamą nuolatinių darbuotojų skaičių. Teisės aktus reikėtų dar labiau iš dalies pakeisti, kad agentūrai būtų priskirta atskira biudžeto eilutė, nes tai būtina jos finansinei nepriklausomybei užtikrinti. Pirmosios instancijos teisminės procedūros nagrinėjant civilines ir komercines ginčų bylas, taip pat bankroto procedūros trunka per ilgai. Nepaisant matomos teigiamos tendencijos trumpinant civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo laiką, reikia nuolatinių pastangų šioms problemoms spręsti, nes jos varžo verslą ir mažina Slovėnijos patrauklumą pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas. Šiomis aplinkybėmis numatytą teisėjų skaičiaus vienam gyventojui mažinimą, kaip nustatyta nacionalinėje reformų programoje, reikėtų atsverti dideliu efektyvumo padidėjimu; |
| --- | --- |

(20)

Slovėnijoje yra daug reglamentuojamųjų profesijų ir įmanoma gerokai sumažinti kliūčių dirbti pagal jas, o tai turėtų teigiamą poveikį užimtumui ir konkurencijai. Slovėnijos valdžios institucijos 2012 m. pradėjo reformų procesą siekdamos peržiūrėti ilgą reglamentuojamųjų profesijų sąrašą, kad būtų geriau apibrėžtos esamos reglamentuojamosios profesijos, sumažintos administracinės sąnaudos ir supaprastintos sąlygos dirbti pagal reglamentuojamąsias profesijas. Pirmąjį įstatymų rinkinį amatų, turizmo ir statybų srityje Parlamentas turėjo priimti 2013 m. pradžioje. Tačiau reforma atsilieka nuo tvarkaraščio, išskyrus amatų sektorių. Slovėnija sudarė teisines prielaidas sukurti nepriklausomą konkurencijos apsaugos agentūrą, bet dar reikia užtikrinti tinkamą nuolatinių darbuotojų skaičių. Teisės aktus reikėtų dar labiau iš dalies pakeisti, kad agentūrai būtų priskirta atskira biudžeto eilutė, nes tai būtina jos finansinei nepriklausomybei užtikrinti. Pirmosios instancijos teisminės procedūros nagrinėjant civilines ir komercines ginčų bylas, taip pat bankroto procedūros trunka per ilgai. Nepaisant matomos teigiamos tendencijos trumpinant civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo laiką, reikia nuolatinių pastangų šioms problemoms spręsti, nes jos varžo verslą ir mažina Slovėnijos patrauklumą pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas. Šiomis aplinkybėmis numatytą teisėjų skaičiaus vienam gyventojui mažinimą, kaip nustatyta nacionalinėje reformų programoje, reikėtų atsverti dideliu efektyvumo padidėjimu;

| (21) | nacionalinėje reformų programoje teigiama, kad reikia restruktūrizuoti finansinių sunkumų patiriančias ne finansų įmones, bet su įmonių restruktūrizavimu susijusį politikos uždavinį ir atsaką reikia papildomai patikslinti daugiausia dėmesio skiriant rinkos sprendimams. Reikia papildomų priemonių siekiant pritraukti privačių investicijų, įskaitant tiesiogines užsienio investicijas, ir užtikrinti pakankamą privatų naštos pasidalijimą apsaugant mokesčių mokėtojų išteklius. Restruktūrizavimo proceso pabaigoje restruktūrizuojamos bendrovės turėtų būti parduodamos nenaudojant valstybės lėšų; |
| --- | --- |

(21)

nacionalinėje reformų programoje teigiama, kad reikia restruktūrizuoti finansinių sunkumų patiriančias ne finansų įmones, bet su įmonių restruktūrizavimu susijusį politikos uždavinį ir atsaką reikia papildomai patikslinti daugiausia dėmesio skiriant rinkos sprendimams. Reikia papildomų priemonių siekiant pritraukti privačių investicijų, įskaitant tiesiogines užsienio investicijas, ir užtikrinti pakankamą privatų naštos pasidalijimą apsaugant mokesčių mokėtojų išteklius. Restruktūrizavimo proceso pabaigoje restruktūrizuojamos bendrovės turėtų būti parduodamos nenaudojant valstybės lėšų;

| (22) | Slovėnija šiuo metu iš dalies keičia teisės aktus, kad padidėtų nemokumo procedūrų veiksmingumas. 2013 m. balandžio mėn. Vyriausybė iš dalies pakeitė Įstatymą dėl finansinių operacijų, taip pat Nemokumo procedūrų ir privalomo likvidavimo įstatymą. Pakeitimais patikslinama nemokumo apibrėžtis ir nustatoma paskatų vadovams laiku paskelbti nemokumą. Dabartinėje nemokumo sistemoje yra nepakankamai paskatų ir sankcijų siekiant užtikrinti, kad bendrovės nemokumą skelbtų kuo anksčiau. Privalomo susitarimo procedūros (teisminis reorganizavimas) yra sudėtingos ir palankios skolininkams, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Nepakanka paskatų kuo anksčiau susitarti neteismine tvarka, o tai galėtų padėti užtikrinti tolesnę gyvybingų įmonių veiklą. Paskelbta apie naujus teisės aktus, kad būtų sudarytos sąlygos kuo anksčiau įvykdyti prasiskolinusių bendrovių finansinį restruktūrizavimą, o Teisingumo ministerija iki 2013 m. gegužės mėn. pabaigos numato pasiūlyti teisinių pakeitimų, kad būtų lengviau vykdyti neteisminį restruktūrizavimą ir skolos konvertavimą. Siekiant palengvinti nelikvidžių, bet gyvybingų bendrovių finansinio restruktūrizavimo sąlygas, būtų labai svarbu turėti tinkamą, pagal suderintą tvarkaraštį parengtą teisinę sistemą, kurioje suderintos kreditorių, savininkų ir vadovybės paskatos; |
| --- | --- |

(22)

Slovėnija šiuo metu iš dalies keičia teisės aktus, kad padidėtų nemokumo procedūrų veiksmingumas. 2013 m. balandžio mėn. Vyriausybė iš dalies pakeitė Įstatymą dėl finansinių operacijų, taip pat Nemokumo procedūrų ir privalomo likvidavimo įstatymą. Pakeitimais patikslinama nemokumo apibrėžtis ir nustatoma paskatų vadovams laiku paskelbti nemokumą. Dabartinėje nemokumo sistemoje yra nepakankamai paskatų ir sankcijų siekiant užtikrinti, kad bendrovės nemokumą skelbtų kuo anksčiau. Privalomo susitarimo procedūros (teisminis reorganizavimas) yra sudėtingos ir palankios skolininkams, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Nepakanka paskatų kuo anksčiau susitarti neteismine tvarka, o tai galėtų padėti užtikrinti tolesnę gyvybingų įmonių veiklą. Paskelbta apie naujus teisės aktus, kad būtų sudarytos sąlygos kuo anksčiau įvykdyti prasiskolinusių bendrovių finansinį restruktūrizavimą, o Teisingumo ministerija iki 2013 m. gegužės mėn. pabaigos numato pasiūlyti teisinių pakeitimų, kad būtų lengviau vykdyti neteisminį restruktūrizavimą ir skolos konvertavimą. Siekiant palengvinti nelikvidžių, bet gyvybingų bendrovių finansinio restruktūrizavimo sąlygas, būtų labai svarbu turėti tinkamą, pagal suderintą tvarkaraštį parengtą teisinę sistemą, kurioje suderintos kreditorių, savininkų ir vadovybės paskatos;

| (23) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–9 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–9 rekomendacijose;

| (24) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(24)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (25) | Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos visose toliau išdėstytose rekomendacijose; |
| --- | --- |

(25)

Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos visose toliau išdėstytose rekomendacijose;

| (26) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6), skirtas rekomendacijas. Slovėnija kaip valstybė, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6), skirtas rekomendacijas. Slovėnija kaip valstybė, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2013 ir vėlesniais metais įgyvendinti ir stiprinti biudžeto strategiją, grindžiamą pakankamai tiksliai apibrėžtomis struktūrinėmis priemonėmis, kad iki 2015 m. būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir užtikrintas struktūrinio balanso pagerėjimas, kaip nurodyta Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. Panaikinus perviršinį deficitą vykdyti struktūrinį koregavimą, kuris sudarys sąlygas Slovėnijai iki 2017 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, nustatytą laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Siekiant ilgam laikui panaikinti fiskalinį disbalansą, reikia įgyvendinti didelio užmojo struktūrines reformas, dėl to išaugtų ekonomikos koregavimo galimybės ir būtų skatinamas potencialus augimas bei užimtumas. Nekeisti augimą skatinančių išlaidų, imtis priemonių mokestinių prievolių vykdymui pagerinti ir išlaidų srityje įgyvendinti priemones, pagrįstas sisteminėmis viešųjų išlaidų visais valdžios lygmenimis peržiūromis. Gerinti konsolidavimo patikimumą, iki galo priimti struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklę, vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą padaryti privalomą, visa apimančią ir skaidrią ir sustiprinti nepriklausomų fiskalinės politikos stebėsenos įstaigų vaidmenį iki 2013 m. pabaigos. Imtis priemonių, kad valstybės neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų laipsniškai mažinami. |
| --- | --- |

1.

2013 ir vėlesniais metais įgyvendinti ir stiprinti biudžeto strategiją, grindžiamą pakankamai tiksliai apibrėžtomis struktūrinėmis priemonėmis, kad iki 2015 m. būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir užtikrintas struktūrinio balanso pagerėjimas, kaip nurodyta Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. Panaikinus perviršinį deficitą vykdyti struktūrinį koregavimą, kuris sudarys sąlygas Slovėnijai iki 2017 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, nustatytą laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Siekiant ilgam laikui panaikinti fiskalinį disbalansą, reikia įgyvendinti didelio užmojo struktūrines reformas, dėl to išaugtų ekonomikos koregavimo galimybės ir būtų skatinamas potencialus augimas bei užimtumas. Nekeisti augimą skatinančių išlaidų, imtis priemonių mokestinių prievolių vykdymui pagerinti ir išlaidų srityje įgyvendinti priemones, pagrįstas sisteminėmis viešųjų išlaidų visais valdžios lygmenimis peržiūromis. Gerinti konsolidavimo patikimumą, iki galo priimti struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklę, vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą padaryti privalomą, visa apimančią ir skaidrią ir sustiprinti nepriklausomų fiskalinės politikos stebėsenos įstaigų vaidmenį iki 2013 m. pabaigos. Imtis priemonių, kad valstybės neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų laipsniškai mažinami.

| 2. | Didinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą po 2020 m. ir tam papildomai koreguoti visus svarbius parametrus, įskaitant teisės aktais numatyto pensinio amžiaus susiejimą su tikėtina gyvenimo trukme, kartu išsaugant pensijų pakankamumą. Apriboti su visuomenės senėjimu susijusias ilgalaikės priežiūros išlaidas ir gerinti galimybes pasinaudoti paslaugomis, tam perorientuoti priežiūros teikimą nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose, papildomai gerinti pašalpų tikslingumą ir susiejimą su materialine padėtimi, kad mažėtų neįgalių ir priklausomų asmenų skaičius. |
| --- | --- |

2.

Didinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą po 2020 m. ir tam papildomai koreguoti visus svarbius parametrus, įskaitant teisės aktais numatyto pensinio amžiaus susiejimą su tikėtina gyvenimo trukme, kartu išsaugant pensijų pakankamumą. Apriboti su visuomenės senėjimu susijusias ilgalaikės priežiūros išlaidas ir gerinti galimybes pasinaudoti paslaugomis, tam perorientuoti priežiūros teikimą nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose, papildomai gerinti pašalpų tikslingumą ir susiejimą su materialine padėtimi, kad mažėtų neįgalių ir priklausomų asmenų skaičius.

| 3. | Užtikrinti, kad darbo užmokesčio, įskaitant minimalų darbo užmokestį, pokyčiai remtų konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą. Atidžiai stebėti naujausios darbo rinkos reformos poveikį ir, jei būtina, nustatyti sritis, kuriose reikia papildomų veiksmų, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir mažinama segmentacija, įskaitant studentų darbo reglamentavimo veiksmus. Imtis papildomų priemonių siekiant didinti tretinį išsilavinimą turinčių jaunuolių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumą ir tam sutelkti išteklius individualiems poreikiams pritaikytoms aktyvios darbo rinkos politikos priemonėms, kartu didinant jų veiksmingumą. Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą, tam didinti atitinkamų profesinio rengimo ir mokymo programų patrauklumą ir toliau plėtoti bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis vertinant darbo rinkos poreikius. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti, kad darbo užmokesčio, įskaitant minimalų darbo užmokestį, pokyčiai remtų konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą. Atidžiai stebėti naujausios darbo rinkos reformos poveikį ir, jei būtina, nustatyti sritis, kuriose reikia papildomų veiksmų, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir mažinama segmentacija, įskaitant studentų darbo reglamentavimo veiksmus. Imtis papildomų priemonių siekiant didinti tretinį išsilavinimą turinčių jaunuolių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumą ir tam sutelkti išteklius individualiems poreikiams pritaikytoms aktyvios darbo rinkos politikos priemonėms, kartu didinant jų veiksmingumą. Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą, tam didinti atitinkamų profesinio rengimo ir mokymo programų patrauklumą ir toliau plėtoti bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis vertinant darbo rinkos poreikius.

| 4. | Imtis būtinų veiksmų su Europos partnerių pagalba 2013 m. birželio mėn. pasamdyti nepriklausomą išorės konsultantą, kuris visos sistemos mastu atliktų bankų turto kokybės vertinimą. Tai užbaigti iki 2013 m. pabaigos ir užtikrinti greitesnę pažangą dviejų bankų, kuriems jau taikoma valstybės pagalbos procedūra, atveju, kad jų balansai būtų tvarkomi sparčiau. Būti pasirengus suteikti papildomo kapitalo, jei turto perdavimas arba turto kokybės vertinimas parodytų papildomų trūkumų. Visos priemonės, įskaitant objektyvius kapitalo poreikių vertinimus, turto perdavimą Bankų turto valdymo bendrovei, turto apsaugos sistemą, operacinį restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą, turėtų būti įgyvendinamos visiškai laikantis valstybės pagalbos taisyklių, jei valstybės pagalba teikiama. Lygiagrečiai iki 2014 m. kovo mėn. parengti ir įgyvendinti visapusišką sektoriaus strategiją siekiant užtikrinti pertvarkytų bankų valdymą rinkos sąlygomis ir iš esmės pagerinti valdymą, rizikos valdymą ir pelningumą šiame sektoriuje, įskaitant konsolidavimo priemones, jei reikia. Sparčiai rengtis paskelbtam NKBM privatizavimui ir iki 2013 m. rugsėjo mėn. su dideliu užmoju nustatyti tiesiogiai ir netiesiogiai valstybei priklausančių bankų akcijų pardavimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

4.

Imtis būtinų veiksmų su Europos partnerių pagalba 2013 m. birželio mėn. pasamdyti nepriklausomą išorės konsultantą, kuris visos sistemos mastu atliktų bankų turto kokybės vertinimą. Tai užbaigti iki 2013 m. pabaigos ir užtikrinti greitesnę pažangą dviejų bankų, kuriems jau taikoma valstybės pagalbos procedūra, atveju, kad jų balansai būtų tvarkomi sparčiau. Būti pasirengus suteikti papildomo kapitalo, jei turto perdavimas arba turto kokybės vertinimas parodytų papildomų trūkumų. Visos priemonės, įskaitant objektyvius kapitalo poreikių vertinimus, turto perdavimą Bankų turto valdymo bendrovei, turto apsaugos sistemą, operacinį restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą, turėtų būti įgyvendinamos visiškai laikantis valstybės pagalbos taisyklių, jei valstybės pagalba teikiama. Lygiagrečiai iki 2014 m. kovo mėn. parengti ir įgyvendinti visapusišką sektoriaus strategiją siekiant užtikrinti pertvarkytų bankų valdymą rinkos sąlygomis ir iš esmės pagerinti valdymą, rizikos valdymą ir pelningumą šiame sektoriuje, įskaitant konsolidavimo priemones, jei reikia. Sparčiai rengtis paskelbtam NKBM privatizavimui ir iki 2013 m. rugsėjo mėn. su dideliu užmoju nustatyti tiesiogiai ir netiesiogiai valstybei priklausančių bankų akcijų pardavimo tvarkaraštį.

| 5. | Iki 2013 m. pabaigos peržiūrėti bankų priežiūros sistemą ir remiantis šia peržiūra gerinti priežiūros pajėgumus, skaidrumą ir statistinių duomenų atskleidimą. |
| --- | --- |

5.

Iki 2013 m. pabaigos peržiūrėti bankų priežiūros sistemą ir remiantis šia peržiūra gerinti priežiūros pajėgumus, skaidrumą ir statistinių duomenų atskleidimą.

| 6. | Spartinti reglamentuojamųjų paslaugų reformą, be kita ko, smarkiai sumažinti kliūtis jas teikti. Gerinti verslo aplinką, be kita ko, užtikrinti konkurencijos apsaugos agentūros nepriklausomybę ir jai suteikti pakankamą autonominį finansavimą. |
| --- | --- |

6.

Spartinti reglamentuojamųjų paslaugų reformą, be kita ko, smarkiai sumažinti kliūtis jas teikti. Gerinti verslo aplinką, be kita ko, užtikrinti konkurencijos apsaugos agentūros nepriklausomybę ir jai suteikti pakankamą autonominį finansavimą.

| 7. | Remtis ankstesnėmis pastangomis siekiant toliau trumpinti teisminių procedūrų trukmę nagrinėjant pirmosios instancijos civilines ir komercines ginčų bylas ir mažinti nagrinėjamų bylų, visų pirma vykdymo užtikrinimo bylų, skaičių. |
| --- | --- |

7.

Remtis ankstesnėmis pastangomis siekiant toliau trumpinti teisminių procedūrų trukmę nagrinėjant pirmosios instancijos civilines ir komercines ginčų bylas ir mažinti nagrinėjamų bylų, visų pirma vykdymo užtikrinimo bylų, skaičių.

| 8. | Vykdant planuojamą Vyriausybės strategiją, kurią reikia užbaigti iki 2013 m. rugsėjo mėn., pagal ekonominius kriterijus sugrupuoti pagrindinį ir nepagrindinį valstybės turtą su tikslu parduoti nepagrindinį turtą. Užtikrinti, kad Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė pradėtų laiku visapusiškai veikti, ir jai perduoti tiek visų akcijų paketų nuosavybę, tiek jų valdymą (galimai išskyrus akcijų paketus, kuriuos numatyta netrukus visiškai privatizuoti). Nuo pat pradžių užtikrinti profesionalų minėtos kontroliuojančiosios bendrovės valdymą (galimai įtraukiant užsienio ekspertus) ir aiškiai apibrėžtus santykius rinkos sąlygomis su dalyvaujančiomis bendrovėmis. Kiek tai susiję su pagrindiniais akcijų paketais, parengti atskirų sektorių strategijas siekiant didinti pelningumą ir įmonių valdymą. Sukurti privalomą ir viešą asmenų, skiriamų į valstybės valdomų įmonių valdybas ir stebėtojų tarybas, registrą ir nustatyti reikalavimus atskleisti interesus. Užtikrinti, kad reglamentavimo sistema sudarytų lengvesnes nepagrindinio valstybės turto pardavimo sąlygas ir kad būtų kuo labiau sumažintos administracinės kliūtys. |
| --- | --- |

8.

Vykdant planuojamą Vyriausybės strategiją, kurią reikia užbaigti iki 2013 m. rugsėjo mėn., pagal ekonominius kriterijus sugrupuoti pagrindinį ir nepagrindinį valstybės turtą su tikslu parduoti nepagrindinį turtą. Užtikrinti, kad Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė pradėtų laiku visapusiškai veikti, ir jai perduoti tiek visų akcijų paketų nuosavybę, tiek jų valdymą (galimai išskyrus akcijų paketus, kuriuos numatyta netrukus visiškai privatizuoti). Nuo pat pradžių užtikrinti profesionalų minėtos kontroliuojančiosios bendrovės valdymą (galimai įtraukiant užsienio ekspertus) ir aiškiai apibrėžtus santykius rinkos sąlygomis su dalyvaujančiomis bendrovėmis. Kiek tai susiję su pagrindiniais akcijų paketais, parengti atskirų sektorių strategijas siekiant didinti pelningumą ir įmonių valdymą. Sukurti privalomą ir viešą asmenų, skiriamų į valstybės valdomų įmonių valdybas ir stebėtojų tarybas, registrą ir nustatyti reikalavimus atskleisti interesus. Užtikrinti, kad reglamentavimo sistema sudarytų lengvesnes nepagrindinio valstybės turto pardavimo sąlygas ir kad būtų kuo labiau sumažintos administracinės kliūtys.

| 9. | Nustatyti ir imti naikinti visas esamas teisines ir administracines kliūtis, kylančias tvariam prasiskolinusių ir (arba) per mažos kapitalizacijos, bet gyvybingų bendrovių restruktūrizavimui, taikant rinkos sprendimus. Šiomis aplinkybėmis imtis priemonių siekiant užtikrinti pakankamą privatų naštos pasidalijimą, didinti privačias investicijas, įskaitant tiesiogines užsienio investicijas, ir užtikrinti veiksmingumo padidėjimą sunkumų patiriančiose bendrovėse vykdant restruktūrizavimą. Iki 2013 m. rugsėjo mėn. priimti būtiną teisinę neteisminio restruktūrizavimo sistemą, užtikrinant, kad ji nuosekliai atitiktų galiojančias nuostatas dėl nemokumo ir kad ja tiek kreditoriai, tiek akcininkai būtų skatinami susitarti dėl neteisminio restruktūrizavimo. Gerinti įmonių nemokumo procedūrų ir teisminių susitarimų vykdymo užtikrinimą, be kita ko, greitai išsprendžiant nagrinėjamas teismo bylas, susijusias su bankroto procedūromis, siekiant kuo labiau padidinti susigrąžinamą vertę ir padėti greitai bei veiksmingai spręsti neveiksnių paskolų problemą. |
| --- | --- |

9.

Nustatyti ir imti naikinti visas esamas teisines ir administracines kliūtis, kylančias tvariam prasiskolinusių ir (arba) per mažos kapitalizacijos, bet gyvybingų bendrovių restruktūrizavimui, taikant rinkos sprendimus. Šiomis aplinkybėmis imtis priemonių siekiant užtikrinti pakankamą privatų naštos pasidalijimą, didinti privačias investicijas, įskaitant tiesiogines užsienio investicijas, ir užtikrinti veiksmingumo padidėjimą sunkumų patiriančiose bendrovėse vykdant restruktūrizavimą. Iki 2013 m. rugsėjo mėn. priimti būtiną teisinę neteisminio restruktūrizavimo sistemą, užtikrinant, kad ji nuosekliai atitiktų galiojančias nuostatas dėl nemokumo ir kad ja tiek kreditoriai, tiek akcininkai būtų skatinami susitarti dėl neteisminio restruktūrizavimo. Gerinti įmonių nemokumo procedūrų ir teisminių susitarimų vykdymo užtikrinimą, be kita ko, greitai išsprendžiant nagrinėjamas teismo bylas, susijusias su bankroto procedūromis, siekiant kuo labiau padidinti susigrąžinamą vertę ir padėti greitai bei veiksmingai spręsti neveiksnių paskolų problemą.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 77.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/81

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Ispanijos stabilumo programos

2013/C 217/20

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Ispanijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Ispanijos stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Ispanijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Ispanijos stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Ispanija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Ispanija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Ispanijai skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Padaryta Komisijos analizės išvada, kad Ispanijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai didelė vidaus ir išorės skola toliau kelia riziką augimui ir finansiniam stabilumui; bankų sektoriuje vyksta rekapitalizavimas ir restruktūrizavimas, taip pat ir viešosiomis lėšomis; produktų ir darbo rinkų nelankstumas prisideda prie didelio ir augančio nedarbo ir apskritai trukdo ekonomikos koregavimo procesą. Nors koregavimas vyksta, atsižvelgiant į būtino koregavimo mastą reikia nuolatinių tvirtų politikos veiksmų produktų ir paslaugų rinkose, darbo rinkoje, finansų sektoriuje ir viešųjų finansų srityje; |
| --- | --- |

(8)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Ispanijai skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Padaryta Komisijos analizės išvada, kad Ispanijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai didelė vidaus ir išorės skola toliau kelia riziką augimui ir finansiniam stabilumui; bankų sektoriuje vyksta rekapitalizavimas ir restruktūrizavimas, taip pat ir viešosiomis lėšomis; produktų ir darbo rinkų nelankstumas prisideda prie didelio ir augančio nedarbo ir apskritai trukdo ekonomikos koregavimo procesą. Nors koregavimas vyksta, atsižvelgiant į būtino koregavimo mastą reikia nuolatinių tvirtų politikos veiksmų produktų ir paslaugų rinkose, darbo rinkoje, finansų sektoriuje ir viešųjų finansų srityje;

| (9) | 2013 m. balandžio 30 d. Ispanija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 30 d. Ispanija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas 2013 m., o 2014 m. ir vėlesniais metais jam kyla tam tikra neigiama rizika, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze. Nors stabilumo programoje numatoma, kad augimas 2014–2016 m. bus mažesnis negu Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje, pastaroji yra grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, todėl joje neatsižvelgiama į fiskalinį konsolidavimą, kurio reikės stabilumo programoje nustatytiems biudžeto tikslams pasiekti. Stabilumo programoje apibrėžtas biudžeto strategijos tikslas – ne vėliau kaip 2016 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti, kad jis būtų mažesnis negu 3 % BVP pamatinė vertė. Konsolidavimas daugiausia grindžiamas išlaidų ribojimu (2012–2016 m. išlaidų santykis sumažėja 3,7 proc. punkto), bet taip pat ir tam tikromis pajamų didinimo priemonėmis. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu balansu (5), stabilumo programoje planuojamas metinis struktūrinio deficito pagerėjimas 2013–2016 m. sudaro 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % ir 0,9 % BVP. Panaikinus perviršinį deficitą, stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis biudžeto balansas, kuris būtų pasiektas ne vėliau kaip 2018 m. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas yra didesnio užmojo, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. Numatytas struktūrinis koregavimo tempas 2017–2018 m. yra pakankamas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Pagal stabilumo programos projekcijas valdžios sektoriaus skolos santykis 2016 m. pasieks aukščiausią tašką, o vėlesniais metais pradės mažėti.
  Deficito ir skolos koregavimo planams kyla neigiama rizika. Deficito tikslams pasiekti skirtos priemonės, ypač regioninio masto, nėra pakankamai tiksliai apibrėžtos. 2016 m. atžvilgiu stabilumo programoje priemonių nepateikta, o ankstesnės laikinosios priemonės galioja tik iki 2014 m. Kyla didelė rizika, kad nepavyks sutaupyti planuojamų lėšų įvykdžius vietos valdžios reformą. Be to, turint omenyje vis dar didelį makroekonominį disbalansą, yra nežinomybės dėl ekonominės, darbo rinkos ir finansinės situacijos, taip pat pajamų pokyčių. Visiškai įgyvendinus patvirtintą išankstinio išėjimo į pensiją reformą ir susitarus dėl tvarumo veiksnio sumažėtų socialinės apsaugos sistemai kylanti rizika. Kita rizika kyla dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų, susijusių su turto apsaugos sistemomis ir (arba) garantijomis. Padaryta didelė pažanga biudžeto vykdymo ataskaitų teikimo srityje, bet vis dar įmanoma laiku skaidriau įgyvendinti Biudžeto stabilumo įstatyme nustatytus prevencinius ir taisomuosius mechanizmus. Nėra laiku pateikiama sistemingų valdžios sektoriaus įsiskolinimų, nors neapmokėti įsiskolinimai tokie dideli, kad prireikė ad hoc apmokėjimo schemos, ataskaitų. Nepriklausomos fiskalinės tarybos įsteigimas atsilieka nuo tvarkaraščio. Priėmus visų viešųjų pajamų ir išlaidų indeksavimo taisyklių pakeitimus būtų sutaupyta biudžeto lėšų ir kainos labiau priklausytų nuo ekonominių sąlygų. Nacionalinėje reformų programoje taip pat pripažįstama, kad reikia toliau gerinti sveikatos priežiūros ir farmacijos išlaidų veiksmingumą, pvz., peržiūrint orientacines kainas ir centralizuojant farmacijos produktų pirkimą arba išplečiant bendro mokėjimo sistemos taikymą; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas 2013 m., o 2014 m. ir vėlesniais metais jam kyla tam tikra neigiama rizika, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze. Nors stabilumo programoje numatoma, kad augimas 2014–2016 m. bus mažesnis negu Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje, pastaroji yra grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, todėl joje neatsižvelgiama į fiskalinį konsolidavimą, kurio reikės stabilumo programoje nustatytiems biudžeto tikslams pasiekti. Stabilumo programoje apibrėžtas biudžeto strategijos tikslas – ne vėliau kaip 2016 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti, kad jis būtų mažesnis negu 3 % BVP pamatinė vertė. Konsolidavimas daugiausia grindžiamas išlaidų ribojimu (2012–2016 m. išlaidų santykis sumažėja 3,7 proc. punkto), bet taip pat ir tam tikromis pajamų didinimo priemonėmis. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu balansu (5), stabilumo programoje planuojamas metinis struktūrinio deficito pagerėjimas 2013–2016 m. sudaro 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % ir 0,9 % BVP. Panaikinus perviršinį deficitą, stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis biudžeto balansas, kuris būtų pasiektas ne vėliau kaip 2018 m. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas yra didesnio užmojo, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. Numatytas struktūrinis koregavimo tempas 2017–2018 m. yra pakankamas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Pagal stabilumo programos projekcijas valdžios sektoriaus skolos santykis 2016 m. pasieks aukščiausią tašką, o vėlesniais metais pradės mažėti.

Deficito ir skolos koregavimo planams kyla neigiama rizika. Deficito tikslams pasiekti skirtos priemonės, ypač regioninio masto, nėra pakankamai tiksliai apibrėžtos. 2016 m. atžvilgiu stabilumo programoje priemonių nepateikta, o ankstesnės laikinosios priemonės galioja tik iki 2014 m. Kyla didelė rizika, kad nepavyks sutaupyti planuojamų lėšų įvykdžius vietos valdžios reformą. Be to, turint omenyje vis dar didelį makroekonominį disbalansą, yra nežinomybės dėl ekonominės, darbo rinkos ir finansinės situacijos, taip pat pajamų pokyčių. Visiškai įgyvendinus patvirtintą išankstinio išėjimo į pensiją reformą ir susitarus dėl tvarumo veiksnio sumažėtų socialinės apsaugos sistemai kylanti rizika. Kita rizika kyla dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų, susijusių su turto apsaugos sistemomis ir (arba) garantijomis. Padaryta didelė pažanga biudžeto vykdymo ataskaitų teikimo srityje, bet vis dar įmanoma laiku skaidriau įgyvendinti Biudžeto stabilumo įstatyme nustatytus prevencinius ir taisomuosius mechanizmus. Nėra laiku pateikiama sistemingų valdžios sektoriaus įsiskolinimų, nors neapmokėti įsiskolinimai tokie dideli, kad prireikė ad hoc apmokėjimo schemos, ataskaitų. Nepriklausomos fiskalinės tarybos įsteigimas atsilieka nuo tvarkaraščio. Priėmus visų viešųjų pajamų ir išlaidų indeksavimo taisyklių pakeitimus būtų sutaupyta biudžeto lėšų ir kainos labiau priklausytų nuo ekonominių sąlygų. Nacionalinėje reformų programoje taip pat pripažįstama, kad reikia toliau gerinti sveikatos priežiūros ir farmacijos išlaidų veiksmingumą, pvz., peržiūrint orientacines kainas ir centralizuojant farmacijos produktų pirkimą arba išplečiant bendro mokėjimo sistemos taikymą;

| (11) | nors santykinė mokesčių našta 2012 m. gerokai perbalansuota siekiant labiau remtis vartojimo ir aplinkos mokesčiais, Ispanijos mokesčių ir BVP santykis tebėra vienas iš mažiausių Sąjungoje. Mokesčių sistemos veiksmingumą būtų galima pagerinti didinant augimui palankesnių netiesioginių mokesčių dalį ir kovojant su mokestiniu sukčiavimu bei mokesčių slėpimu proporcingai fiskalinio konsolidavimo pastangoms. Ispanija ėmėsi tam tikrų priemonių įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemai spręsti, bet atsižvelgiant į didelį privačiojo sektoriaus įsiskolinimą būtina imtis papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(11)

nors santykinė mokesčių našta 2012 m. gerokai perbalansuota siekiant labiau remtis vartojimo ir aplinkos mokesčiais, Ispanijos mokesčių ir BVP santykis tebėra vienas iš mažiausių Sąjungoje. Mokesčių sistemos veiksmingumą būtų galima pagerinti didinant augimui palankesnių netiesioginių mokesčių dalį ir kovojant su mokestiniu sukčiavimu bei mokesčių slėpimu proporcingai fiskalinio konsolidavimo pastangoms. Ispanija ėmėsi tam tikrų priemonių įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemai spręsti, bet atsižvelgiant į didelį privačiojo sektoriaus įsiskolinimą būtina imtis papildomų priemonių;

| (12) | finansų sektoriaus koregavimo programa vyksta pagal planą. Konkrečiai įvykdytos būtinos rekapitalizavimo operacijos ir įsteigta turto valdymo bendrovė „Sareb“. Keletą ateinančių metų nuolat reikės dėmesio bankų restruktūrizavimui laikantis sprendimų, priimtų pagal valstybės pagalbos taisykles. Kad palengvintų bendrovių finansavimo ir likvidumo suvaržymus, 2012 m. Ispanija įgyvendino plataus užmojo planą bendrovėms apmokėti regioninės ir vietos valdžios komercinius įsiskolinimus (27,3 mlrd. EUR) ir pradėjo įvairias iniciatyvas, kad įmonėms atsirastų daugiau finansavimo galimybių. Tą planą numatoma pratęsti 2013 m.; |
| --- | --- |

(12)

finansų sektoriaus koregavimo programa vyksta pagal planą. Konkrečiai įvykdytos būtinos rekapitalizavimo operacijos ir įsteigta turto valdymo bendrovė „Sareb“. Keletą ateinančių metų nuolat reikės dėmesio bankų restruktūrizavimui laikantis sprendimų, priimtų pagal valstybės pagalbos taisykles. Kad palengvintų bendrovių finansavimo ir likvidumo suvaržymus, 2012 m. Ispanija įgyvendino plataus užmojo planą bendrovėms apmokėti regioninės ir vietos valdžios komercinius įsiskolinimus (27,3 mlrd. EUR) ir pradėjo įvairias iniciatyvas, kad įmonėms atsirastų daugiau finansavimo galimybių. Tą planą numatoma pratęsti 2013 m.;

| (13) | padėtis darbo rinkoje tebėra kritiška. Ekonomikos persiorientavimas nuo vidaus paklausos ir statybų, turint omenyje rinkos nelankstumą ir gebėjimų pasiūlos bei paklausos neatitiktį, be kitų veiksnių prisidėjo prie to, kad 2013 m. pradžioje nedarbas išaugo iki 27 %. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad, 2012 m. pabaigos duomenimis, jaunimo nedarbas labai padidėjo ir sudaro 56 %, o ilgalaikis nedarbas išaugo iki 44,4 % viso nedarbo. Iš turimų duomenų galima spręsti, kad dėl 2012 m. darbo rinkos reformos pradėjo didėti vidinis (įmonių vidaus) lankstumas, šiek tiek mažėti darbuotojų atleidimo sąnaudos ir plėstis darbo užmokesčio augimo ribojimas. Nacionalinėje reformų programoje pranešta, kad oficialus vertinimas, ar reforma atitinka nustatytus tikslus, kad būtų galima pagal poreikius ją papildyti, numatytas 2013 m. liepos mėn. Vėluoja reformos aktyvios darbo rinkos politikos srityje, vis dar reikia pačios viešosios įdarbinimo tarnybos modernizavimo ir stiprinimo veiksmų ir dar ne visiškai įgyvendinta pastaruoju metu patvirtinta privačių įdarbinimo agentūrų veiklos galimybė, taip pat nacionalinių ir regioninių viešųjų įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas (bendras darbo portalas); |
| --- | --- |

(13)

padėtis darbo rinkoje tebėra kritiška. Ekonomikos persiorientavimas nuo vidaus paklausos ir statybų, turint omenyje rinkos nelankstumą ir gebėjimų pasiūlos bei paklausos neatitiktį, be kitų veiksnių prisidėjo prie to, kad 2013 m. pradžioje nedarbas išaugo iki 27 %. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad, 2012 m. pabaigos duomenimis, jaunimo nedarbas labai padidėjo ir sudaro 56 %, o ilgalaikis nedarbas išaugo iki 44,4 % viso nedarbo. Iš turimų duomenų galima spręsti, kad dėl 2012 m. darbo rinkos reformos pradėjo didėti vidinis (įmonių vidaus) lankstumas, šiek tiek mažėti darbuotojų atleidimo sąnaudos ir plėstis darbo užmokesčio augimo ribojimas. Nacionalinėje reformų programoje pranešta, kad oficialus vertinimas, ar reforma atitinka nustatytus tikslus, kad būtų galima pagal poreikius ją papildyti, numatytas 2013 m. liepos mėn. Vėluoja reformos aktyvios darbo rinkos politikos srityje, vis dar reikia pačios viešosios įdarbinimo tarnybos modernizavimo ir stiprinimo veiksmų ir dar ne visiškai įgyvendinta pastaruoju metu patvirtinta privačių įdarbinimo agentūrų veiklos galimybė, taip pat nacionalinių ir regioninių viešųjų įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas (bendras darbo portalas);

| (14) | prie didelio jaunimo nedarbo lygio ir ilgalaikio nedarbo prisideda didelė oficialios kvalifikacijos neturinčių bedarbių dalis (35 %) ir nepakankama švietimo ir mokymo atitiktis darbo rinkos poreikiams. 2013 m. kovo mėn. pateiktoje 2013–2016 m. nacionalinėje jaunimo užimtumo ir verslumo strategijoje numatyta įvairių trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių, kuriomis ketinama gerinti jaunimo užimtumo galimybes. Kartu įvestas dualinis profesinis mokymas ir jau 2012 m. pradėti bandomieji projektai. 2013 m. nacionalinėje reformų programoje taip pat pabrėžiama, kad svarbu greitai įgyvendinti švietimo sistemos reformą ir gerinti bendrą švietimo ir mokymo kokybę; |
| --- | --- |

(14)

prie didelio jaunimo nedarbo lygio ir ilgalaikio nedarbo prisideda didelė oficialios kvalifikacijos neturinčių bedarbių dalis (35 %) ir nepakankama švietimo ir mokymo atitiktis darbo rinkos poreikiams. 2013 m. kovo mėn. pateiktoje 2013–2016 m. nacionalinėje jaunimo užimtumo ir verslumo strategijoje numatyta įvairių trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių, kuriomis ketinama gerinti jaunimo užimtumo galimybes. Kartu įvestas dualinis profesinis mokymas ir jau 2012 m. pradėti bandomieji projektai. 2013 m. nacionalinėje reformų programoje taip pat pabrėžiama, kad svarbu greitai įgyvendinti švietimo sistemos reformą ir gerinti bendrą švietimo ir mokymo kokybę;

| (15) | visų pirma dėl padėties darbo rinkoje, bet taip pat dėl ribotų socialinės apsaugos nuo skurdo rezultatų Ispanija atsilieka nuo ES vidurkio pagal pagrindinius skurdo ir socialinės atskirties rodiklius, ypač didelė rizika kyla vaikams. Apskritai naujų politikos priemonių rengimo atžvilgiu nepastebėta didelių teigiamų pokyčių. Nacionalinėje reformų programoje nėra informacijos apie 2013–2016 m. nacionalinio socialinės įtraukties veiksmų plano turinį ar patvirtinimo laiką. Svarbiausi uždaviniai susiję su poreikiu racionalizuoti tikslus ir išteklius pagal tinkamą politikos sistemą, gerinti valdymą ir tarpinstitucinį koordinavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiais, paprastinti socialinės paramos prašantiems asmenims taikomas procedūras ir peržiūrėti judumo kliūtis. Tam tikra pažanga matyti kalbant apie vaikų skurdo mažinimo ir paramos šeimoms paslaugų veiksmingumo gerinimo priemones; |
| --- | --- |

(15)

visų pirma dėl padėties darbo rinkoje, bet taip pat dėl ribotų socialinės apsaugos nuo skurdo rezultatų Ispanija atsilieka nuo ES vidurkio pagal pagrindinius skurdo ir socialinės atskirties rodiklius, ypač didelė rizika kyla vaikams. Apskritai naujų politikos priemonių rengimo atžvilgiu nepastebėta didelių teigiamų pokyčių. Nacionalinėje reformų programoje nėra informacijos apie 2013–2016 m. nacionalinio socialinės įtraukties veiksmų plano turinį ar patvirtinimo laiką. Svarbiausi uždaviniai susiję su poreikiu racionalizuoti tikslus ir išteklius pagal tinkamą politikos sistemą, gerinti valdymą ir tarpinstitucinį koordinavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiais, paprastinti socialinės paramos prašantiems asmenims taikomas procedūras ir peržiūrėti judumo kliūtis. Tam tikra pažanga matyti kalbant apie vaikų skurdo mažinimo ir paramos šeimoms paslaugų veiksmingumo gerinimo priemones;

| (16) | tokie verslo aplinkos trūkumai kaip vidaus rinkos segmentacija arba patekimo į paslaugų sektorius kliūtys stabdo darbo vietų kūrimą, ir reformų pažanga šioje srityje lėtesnė, nei numatyta 2012 m. rugsėjo mėn. reformų plane. 2013 m. sausio mėn. Vyriausybė patvirtino pirmąjį Įstatymo dėl rinkos bendrumo projektą, o galutinai jį patvirtinti Parlamente numatyta ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje. Pagal 2013 m. nacionalinėje reformų programoje pakartotus įsipareigojimus numatoma ne vėliau kaip 2013 m. birželio pabaigoje pateikti pirmąjį Įstatymo dėl laisvųjų profesijų projektą ir anksčiau nei 2013 m. pabaigoje galutinai patvirtinti Įstatymą dėl verslumo ir dėl bendrovių internacionalizavimo. Nepaisant numatyto šių reformų poveikio, yra daugiau galimybių dar labiau lengvinti patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos sąlygas, visų pirma trumpinant verslo liudijimų išdavimo laiką ir peržiūrint nemokumo sistemą. Be to, reikėtų šalinti reglamentavimo ir kitas įmonių augimą stabdančias kliūtis. Nepaisant pastarųjų reformų, kliūtys į rinką patekti dideliems prekybos centrams toliau riboja konkurenciją mažmeninės prekybos sektoriuje. 2012 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė priėmė įstatymo projektą, kuriuo numatoma nacionalinę konkurencijos instituciją sujungti su šešių sektorių priežiūros ir reguliavimo institucijomis ir taip sukurti bendrą įstaigą – Nacionalinę rinkų ir konkurencijos komisiją. Šia reforma siekiama, kad konkurencijos principai būtų nuosekliai taikomi įvairiuose ekonomikos sektoriuose. Galimybės palūkanų mokėjimams taikyti mokesčių atskaitą ir grąžinimą panaikinimas 2012 m. buvo esminis siekiant keisti paskatas turėti nuosavą būstą, bet dar anksti kalbėti apie didesnės ir efektyvesnės nuomos rinkos kūrimo pastangas, kuriomis taip pat būtų remiamas darbo jėgos judumas; |
| --- | --- |

(16)

tokie verslo aplinkos trūkumai kaip vidaus rinkos segmentacija arba patekimo į paslaugų sektorius kliūtys stabdo darbo vietų kūrimą, ir reformų pažanga šioje srityje lėtesnė, nei numatyta 2012 m. rugsėjo mėn. reformų plane. 2013 m. sausio mėn. Vyriausybė patvirtino pirmąjį Įstatymo dėl rinkos bendrumo projektą, o galutinai jį patvirtinti Parlamente numatyta ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje. Pagal 2013 m. nacionalinėje reformų programoje pakartotus įsipareigojimus numatoma ne vėliau kaip 2013 m. birželio pabaigoje pateikti pirmąjį Įstatymo dėl laisvųjų profesijų projektą ir anksčiau nei 2013 m. pabaigoje galutinai patvirtinti Įstatymą dėl verslumo ir dėl bendrovių internacionalizavimo. Nepaisant numatyto šių reformų poveikio, yra daugiau galimybių dar labiau lengvinti patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos sąlygas, visų pirma trumpinant verslo liudijimų išdavimo laiką ir peržiūrint nemokumo sistemą. Be to, reikėtų šalinti reglamentavimo ir kitas įmonių augimą stabdančias kliūtis. Nepaisant pastarųjų reformų, kliūtys į rinką patekti dideliems prekybos centrams toliau riboja konkurenciją mažmeninės prekybos sektoriuje. 2012 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė priėmė įstatymo projektą, kuriuo numatoma nacionalinę konkurencijos instituciją sujungti su šešių sektorių priežiūros ir reguliavimo institucijomis ir taip sukurti bendrą įstaigą – Nacionalinę rinkų ir konkurencijos komisiją. Šia reforma siekiama, kad konkurencijos principai būtų nuosekliai taikomi įvairiuose ekonomikos sektoriuose. Galimybės palūkanų mokėjimams taikyti mokesčių atskaitą ir grąžinimą panaikinimas 2012 m. buvo esminis siekiant keisti paskatas turėti nuosavą būstą, bet dar anksti kalbėti apie didesnės ir efektyvesnės nuomos rinkos kūrimo pastangas, kuriomis taip pat būtų remiamas darbo jėgos judumas;

| (17) | elektros energijos tarifo deficito problema, reiškianti, kad biudžetui susidaro galimai didelis neapibrėžtasis įsipareigojimas ir kyla didelė makroekonominė rizika, dar nėra galutinai išspręsta, nes 2012 m. ir 2013 m. pradžioje pateiktos priemonės nėra pakankamos. 2013 m. nacionalinėje reformų programoje Vyriausybė paskelbė, kad ne vėliau kaip 2013 m. birželio pabaigoje bus pateiktas įstatymo dėl tolesnių elektros energijos sektoriaus reformų projektas. Vis dar įmanoma toliau gerinti konkurenciją mažmeninėje elektros energijos rinkoje. Transporto infrastruktūra yra pakankama, bet būtų įmanoma griežtinti investicijų atranką ir prioritetą teikti efektyviai techninei esamų tinklų priežiūrai. Šiuo atžvilgiu būtų naudinga pagal planą įsteigti nepriklausomą stebėsenos tarnybą. Kartu techninės ir teisinės kliūtys užkerta kelią konkurencijai krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais srityje; |
| --- | --- |

(17)

elektros energijos tarifo deficito problema, reiškianti, kad biudžetui susidaro galimai didelis neapibrėžtasis įsipareigojimas ir kyla didelė makroekonominė rizika, dar nėra galutinai išspręsta, nes 2012 m. ir 2013 m. pradžioje pateiktos priemonės nėra pakankamos. 2013 m. nacionalinėje reformų programoje Vyriausybė paskelbė, kad ne vėliau kaip 2013 m. birželio pabaigoje bus pateiktas įstatymo dėl tolesnių elektros energijos sektoriaus reformų projektas. Vis dar įmanoma toliau gerinti konkurenciją mažmeninėje elektros energijos rinkoje. Transporto infrastruktūra yra pakankama, bet būtų įmanoma griežtinti investicijų atranką ir prioritetą teikti efektyviai techninei esamų tinklų priežiūrai. Šiuo atžvilgiu būtų naudinga pagal planą įsteigti nepriklausomą stebėsenos tarnybą. Kartu techninės ir teisinės kliūtys užkerta kelią konkurencijai krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais srityje;

| (18) | dėl labai decentralizuotos struktūros reikia aktyviau koordinuoti įvairių viešųjų administracijų veiksmus, siekiant tiek mažinti sąnaudas, tiek riboti įmonėms ir namų ūkiams tenkančią administracinę naštą. Šiuo tikslu įgyvendinta arba pradėta keletas iniciatyvų. Visų pirma, 2013 m. vasario mėn. Vyriausybė pateikė Įstatymo dėl vietos administravimo reformos projektą (Parlamentas turėtų jį patvirtinti anksčiau nei 2013 m. pabaigoje) ir įsteigtas komitetas, atsakingas už viešojo administravimo reformą. Ne vėliau kaip 2013 m. birželio mėn. pabaigoje jis pateiks pasiūlymų dėl Ispanijos viešojo administravimo reformos. Pradėtos reformos, skirtos teismų sistemos veikimui gerinti, nors kai kurios priemonės vis labiau vėluoja ir tebėra galimybių gerinti Ispanijos teismų sistemos veiksmingumą; |
| --- | --- |

(18)

dėl labai decentralizuotos struktūros reikia aktyviau koordinuoti įvairių viešųjų administracijų veiksmus, siekiant tiek mažinti sąnaudas, tiek riboti įmonėms ir namų ūkiams tenkančią administracinę naštą. Šiuo tikslu įgyvendinta arba pradėta keletas iniciatyvų. Visų pirma, 2013 m. vasario mėn. Vyriausybė pateikė Įstatymo dėl vietos administravimo reformos projektą (Parlamentas turėtų jį patvirtinti anksčiau nei 2013 m. pabaigoje) ir įsteigtas komitetas, atsakingas už viešojo administravimo reformą. Ne vėliau kaip 2013 m. birželio mėn. pabaigoje jis pateiks pasiūlymų dėl Ispanijos viešojo administravimo reformos. Pradėtos reformos, skirtos teismų sistemos veikimui gerinti, nors kai kurios priemonės vis labiau vėluoja ir tebėra galimybių gerinti Ispanijos teismų sistemos veiksmingumą;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–9 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–9 rekomendacijose;

| (20) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (21) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Daroma vertinimo išvada, kad siūloma reformų darbotvarkė yra visapusiška ir judama teisinga kryptimi. Kartu vertinime akcentuojama, kad svarbu kuo greičiau imtis trūkstamų reformų ir jas veiksmingai įgyvendinti, kad pradėtų jaustis laukiamas teigiamas jų poveikis. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 ir 9 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Daroma vertinimo išvada, kad siūloma reformų darbotvarkė yra visapusiška ir judama teisinga kryptimi. Kartu vertinime akcentuojama, kad svarbu kuo greičiau imtis trūkstamų reformų ir jas veiksmingai įgyvendinti, kad pradėtų jaustis laukiamas teigiamas jų poveikis. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 ir 9 rekomendacijose;

| (22) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7), skirtas rekomendacijas. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Ispanija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7), skirtas rekomendacijas. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Ispanija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Ispanijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti tokias struktūrines fiskalines priemones, kaip reikalaujama Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas ne vėliau kaip 2016 m. Šiuo tikslu visais valdžios lygmenimis įgyvendinti 2013 m. biudžeto planuose patvirtintas priemones ir vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją paremti pakankamai apibrėžtomis struktūrinėmis priemonėmis, kurios būtų taikomos 2014–2016 m. Tvarus fiskalinio disbalanso panaikinimas grindžiamas tuo, kad bus patikimai įgyvendintos didelio užmojo struktūrinės reformos, kuriomis bus padidintos koregavimo galimybės ir skatinamas potencialus augimas bei užimtumas. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad vidutinės trukmės laikotarpio tikslas būtų pasiektas ne vėliau kaip 2018 m. Užtikrinti griežtą ir skaidrų Pagrindiniame biudžeto stabilumo įstatyme numatytų prevencinių ir taisomųjų priemonių vykdymo užtikrinimą. Anksčiau nei 2013 m. pabaigoje sukurti nepriklausomą fiskalinę instituciją, kuri teiktų analizes, konsultacijas ir stebėtų, kaipfiskalinėje politikoje laikomasi ES fiskalinių taisyklių. Pagerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir kokybę visais valdžios lygmenimis ir ne vėliau kaip 2014 m. kovo mėn. atlikti sisteminę pagrindinių išlaidų punktų peržiūrą. Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą kartu išlaikant prieinamumą pažeidžiamoms grupėms, pvz., sumažinti ligoninių farmacijos išlaidas, gerinti įvairių priežiūros rūšių koordinavimą ir paskatas veiksmingai naudoti išteklius. Imtis priemonių neapmokėtiems valdžios sektoriaus įsiskolinimams sumažinti, vengti tolesnio jų didėjimo ir reguliariai skelbti neapmokėtų sumų duomenis. Priimti indeksavimo panaikinimo įstatymą, kuriuo būtų sumažintas kainų inertiškumo mastas viešųjų išlaidų ir pajamų srityje, kad jis įsigaliotų ne vėliau kaip 2014 m. pradžioje, ir apsvarstyti galimybę imtis papildomų veiksmų siekiant apriboti indeksavimo išlygų taikymą. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje užbaigti tvarumo veiksnio sureguliavimą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis finansinis pensijų sistemos stabilumas, be kita ko, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti tokias struktūrines fiskalines priemones, kaip reikalaujama Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas ne vėliau kaip 2016 m. Šiuo tikslu visais valdžios lygmenimis įgyvendinti 2013 m. biudžeto planuose patvirtintas priemones ir vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją paremti pakankamai apibrėžtomis struktūrinėmis priemonėmis, kurios būtų taikomos 2014–2016 m. Tvarus fiskalinio disbalanso panaikinimas grindžiamas tuo, kad bus patikimai įgyvendintos didelio užmojo struktūrinės reformos, kuriomis bus padidintos koregavimo galimybės ir skatinamas potencialus augimas bei užimtumas. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad vidutinės trukmės laikotarpio tikslas būtų pasiektas ne vėliau kaip 2018 m. Užtikrinti griežtą ir skaidrų Pagrindiniame biudžeto stabilumo įstatyme numatytų prevencinių ir taisomųjų priemonių vykdymo užtikrinimą. Anksčiau nei 2013 m. pabaigoje sukurti nepriklausomą fiskalinę instituciją, kuri teiktų analizes, konsultacijas ir stebėtų, kaipfiskalinėje politikoje laikomasi ES fiskalinių taisyklių. Pagerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir kokybę visais valdžios lygmenimis ir ne vėliau kaip 2014 m. kovo mėn. atlikti sisteminę pagrindinių išlaidų punktų peržiūrą. Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą kartu išlaikant prieinamumą pažeidžiamoms grupėms, pvz., sumažinti ligoninių farmacijos išlaidas, gerinti įvairių priežiūros rūšių koordinavimą ir paskatas veiksmingai naudoti išteklius. Imtis priemonių neapmokėtiems valdžios sektoriaus įsiskolinimams sumažinti, vengti tolesnio jų didėjimo ir reguliariai skelbti neapmokėtų sumų duomenis. Priimti indeksavimo panaikinimo įstatymą, kuriuo būtų sumažintas kainų inertiškumo mastas viešųjų išlaidų ir pajamų srityje, kad jis įsigaliotų ne vėliau kaip 2014 m. pradžioje, ir apsvarstyti galimybę imtis papildomų veiksmų siekiant apriboti indeksavimo išlygų taikymą. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje užbaigti tvarumo veiksnio sureguliavimą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis finansinis pensijų sistemos stabilumas, be kita ko, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais.

| 2. | Ne vėliau kaip 2014 m. kovo mėn. atlikti sisteminę mokesčių sistemos peržiūrą. Apsvarstyti galimybę dar labiau apriboti mokesčių išlaidas tiesioginių mokesčių srityje, išnagrinėti galimybes dar labiau apriboti lengvatinių PVM tarifų taikymą ir imtis papildomų veiksmų, susijusių su aplinkos mokesčiais, visų pirmaakcizo mokesčiais ir kuro mokesčiais. Imtis papildomų priemonių įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemai spręsti. Aktyviau kovoti su šešėline ekonomika ir nedeklaruojamu darbu. |
| --- | --- |

2.

Ne vėliau kaip 2014 m. kovo mėn. atlikti sisteminę mokesčių sistemos peržiūrą. Apsvarstyti galimybę dar labiau apriboti mokesčių išlaidas tiesioginių mokesčių srityje, išnagrinėti galimybes dar labiau apriboti lengvatinių PVM tarifų taikymą ir imtis papildomų veiksmų, susijusių su aplinkos mokesčiais, visų pirmaakcizo mokesčiais ir kuro mokesčiais. Imtis papildomų priemonių įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemai spręsti. Aktyviau kovoti su šešėline ekonomika ir nedeklaruojamu darbu.

| 3. | Įgyvendinti finansų sektoriaus programą, skirtą finansų įstaigoms rekapitalizuoti, įskaitant 2012 m. lapkričio mėn. priimtas priemones, kuriomis skatinamas ne bankų tarpininkavimas. |
| --- | --- |

3.

Įgyvendinti finansų sektoriaus programą, skirtą finansų įstaigoms rekapitalizuoti, įskaitant 2012 m. lapkričio mėn. priimtas priemones, kuriomis skatinamas ne bankų tarpininkavimas.

| 4. | Ne vėliau kaip 2013 m. liepos mėn. užbaigti 2012 m. darbo rinkos reformos, įskaitant visus jos tikslus ir priemones, vertinimą ir, jei būtina, ne vėliau kaip 2013 m. rugsėjo mėn. pateikti pakeitimų. Ne vėliau kaip 2013 m. liepos mėn. priimti 2013 m. nacionalinį užimtumo planą ir nedelsiant įvykdyti rezultatyvią aktyvios darbo rinkos politikos reformą, be kita ko, gerinant konsultavimo tikslingumą ir veiksmingumą. Stiprinti ir modernizuoti viešąsias įdarbinimo tarnybas siekiant užtikrinti veiksmingą individualizuotą pagalbą bedarbiams pagal jų profilius ir mokymo poreikius. Didinti vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojams skirtų perkvalifikavimo mokymo programų veiksmingumą. Užtikrinti visapusišką bendro darbo portalo veikimą ir sparčiau įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą įdarbinimo paslaugų srityje, kad jis veiksmingai vyktų jau 2013 m. |
| --- | --- |

4.

Ne vėliau kaip 2013 m. liepos mėn. užbaigti 2012 m. darbo rinkos reformos, įskaitant visus jos tikslus ir priemones, vertinimą ir, jei būtina, ne vėliau kaip 2013 m. rugsėjo mėn. pateikti pakeitimų. Ne vėliau kaip 2013 m. liepos mėn. priimti 2013 m. nacionalinį užimtumo planą ir nedelsiant įvykdyti rezultatyvią aktyvios darbo rinkos politikos reformą, be kita ko, gerinant konsultavimo tikslingumą ir veiksmingumą. Stiprinti ir modernizuoti viešąsias įdarbinimo tarnybas siekiant užtikrinti veiksmingą individualizuotą pagalbą bedarbiams pagal jų profilius ir mokymo poreikius. Didinti vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojams skirtų perkvalifikavimo mokymo programų veiksmingumą. Užtikrinti visapusišką bendro darbo portalo veikimą ir sparčiau įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą įdarbinimo paslaugų srityje, kad jis veiksmingai vyktų jau 2013 m.

| 5. | Įgyvendinti kovos su jaunimo nedarbu priemones ir atidžiai stebėti jų veiksmingumą, kaip numatyta 2013–2016 m. jaunimo verslumo ir užimtumo strategijoje, pvz., vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Toliau stengtis didinti švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą, konkrečiai pereinant į kitą dualinio profesinio mokymo etapą po dabartinio bandomojo etapo ir įvedant visapusišką mokinių mokymosi rezultatų stebėjimo sistemą ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

5.

Įgyvendinti kovos su jaunimo nedarbu priemones ir atidžiai stebėti jų veiksmingumą, kaip numatyta 2013–2016 m. jaunimo verslumo ir užimtumo strategijoje, pvz., vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Toliau stengtis didinti švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą, konkrečiai pereinant į kitą dualinio profesinio mokymo etapą po dabartinio bandomojo etapo ir įvedant visapusišką mokinių mokymosi rezultatų stebėjimo sistemą ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje.

| 6. | Priimti ir įgyvendinti priemones, būtinas asmenų, kuriems gresia skurdas ir (arba) socialinė atskirtis, skaičiui mažinti, tam stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką siekiant pagerinti labiau nuo darbo rinkos atitrūkusių asmenų galimybes įsidarbinti ir gerinti paramos tikslingumą, veiksmingumą ir efektyvumą, įskaitant kokybiškas paramos šeimoms paslaugas. |
| --- | --- |

6.

Priimti ir įgyvendinti priemones, būtinas asmenų, kuriems gresia skurdas ir (arba) socialinė atskirtis, skaičiui mažinti, tam stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką siekiant pagerinti labiau nuo darbo rinkos atitrūkusių asmenų galimybes įsidarbinti ir gerinti paramos tikslingumą, veiksmingumą ir efektyvumą, įskaitant kokybiškas paramos šeimoms paslaugas.

| 7. | Skubiai priimti ir įgyvendinti Įstatymo dėl rinkos bendrumo projektą ir sparčiau imtis visų papildomų veiksmų, kad jis būtų kuo greičiau įgyvendintas. Užtikrinti naujai sukurtos priežiūros institucijos veiksmingumą, autonomiją ir nepriklausomybę. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje priimti ir įgyvendinti Įstatymą dėl laisvųjų profesijų ir asociacijų, siekiant pašalinti bet kokius nepagrįstus apribojimus imtis laisvųjų profesijų ir jomis verstis, ir Įstatymą dėl verslumo. Pergrupuoti ir koncentruoti įmonių internacionalizavimo rėmimo sistemas. Sumažinti licencijavimo (taip pat pramoninės veiklos licencijavimo) procedūrų skaičių ir jas sutrumpinti, taip pat plačiau taikyti skubaus verslo (išskyrus mažmeninę prekybą) liudijimų išdavimo metodą. Peržiūrėti bendrovių ir fizinių asmenų nemokumo sistemas, įskaitant asmeninės verslininkų atsakomybės ribojimą ir daugiau galimybių atsigauti bankrutavusioms įmonėms suteikimą. Panaikinti nepagrįstus didelių mažmeninės prekybos centrų steigimo apribojimus. Ne vėliau kaip 2014 m. kovo mėn. peržiūrėti reglamentavimo sistemos veiksmingumą, kad būtų remiama būsto nuomos rinkos plėtra. |
| --- | --- |

7.

Skubiai priimti ir įgyvendinti Įstatymo dėl rinkos bendrumo projektą ir sparčiau imtis visų papildomų veiksmų, kad jis būtų kuo greičiau įgyvendintas. Užtikrinti naujai sukurtos priežiūros institucijos veiksmingumą, autonomiją ir nepriklausomybę. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje priimti ir įgyvendinti Įstatymą dėl laisvųjų profesijų ir asociacijų, siekiant pašalinti bet kokius nepagrįstus apribojimus imtis laisvųjų profesijų ir jomis verstis, ir Įstatymą dėl verslumo. Pergrupuoti ir koncentruoti įmonių internacionalizavimo rėmimo sistemas. Sumažinti licencijavimo (taip pat pramoninės veiklos licencijavimo) procedūrų skaičių ir jas sutrumpinti, taip pat plačiau taikyti skubaus verslo (išskyrus mažmeninę prekybą) liudijimų išdavimo metodą. Peržiūrėti bendrovių ir fizinių asmenų nemokumo sistemas, įskaitant asmeninės verslininkų atsakomybės ribojimą ir daugiau galimybių atsigauti bankrutavusioms įmonėms suteikimą. Panaikinti nepagrįstus didelių mažmeninės prekybos centrų steigimo apribojimus. Ne vėliau kaip 2014 m. kovo mėn. peržiūrėti reglamentavimo sistemos veiksmingumą, kad būtų remiama būsto nuomos rinkos plėtra.

| 8. | Spręsti elektros energijos tarifo deficito problemą ir tam ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje patvirtinti ir įgyvendinti struktūrinę elektros energijos sektoriaus reformą. Dėti daugiau pastangų siekiant užbaigti elektros energijos ir dujų jungtis su kaimyninėmis šalimis. Sumažinti viešiesiems finansams tenkantį neapibrėžtąjį įsipareigojimą dėl nepelningos transporto infrastruktūros. Įsteigti nepriklausomą stebėsenos tarnybą, siekiant prisidėti prie būsimų pagrindinių infrastruktūros projektų vertinimo. Imtis priemonių, kad būtų užtikrinta veiksminga konkurencija krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų srityje. |
| --- | --- |

8.

Spręsti elektros energijos tarifo deficito problemą ir tam ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje patvirtinti ir įgyvendinti struktūrinę elektros energijos sektoriaus reformą. Dėti daugiau pastangų siekiant užbaigti elektros energijos ir dujų jungtis su kaimyninėmis šalimis. Sumažinti viešiesiems finansams tenkantį neapibrėžtąjį įsipareigojimą dėl nepelningos transporto infrastruktūros. Įsteigti nepriklausomą stebėsenos tarnybą, siekiant prisidėti prie būsimų pagrindinių infrastruktūros projektų vertinimo. Imtis priemonių, kad būtų užtikrinta veiksminga konkurencija krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų srityje.

| 9. | Pagal pateiktą tvarkaraštį patvirtinti vietos administravimo reformą ir ne vėliau kaip 2013 m. spalio mėn. apibrėžti planą, kaip didinti visos viešojo administravimo sistemos veiksmingumą. Patvirtinti ir įgyvendinti pradėtas reformas, skirtas teismų sistemos veiksmingumui didinti. |
| --- | --- |

9.

Pagal pateiktą tvarkaraštį patvirtinti vietos administravimo reformą ir ne vėliau kaip 2013 m. spalio mėn. apibrėžti planą, kaip didinti visos viešojo administravimo sistemos veiksmingumą. Patvirtinti ir įgyvendinti pradėtas reformas, skirtas teismų sistemos veiksmingumui didinti.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 81.

4

(5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

(7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

7

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/86 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/86

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Švedijos konvergencijos programos

2013/C 217/21

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Švedijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl 2012–2015 m. Švedijos konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Švedijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl 2012–2015 m. Švedijos konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Švedija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Švedija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Švedijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Švedijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis politinių veiksmų. Visų pirma nuolatinį dėmesį reikėtų skirti makroekonominiams pokyčiams, susijusiems su privačiojo sektoriaus įsiskolinimu ir šio įsiskolinimo mažinimu, taip pat tolesniu būsto rinkos neveiksmingumu. Nors dėl didelio einamosios sąskaitos pertekliaus nekyla pavojų, kurie būdingi esant dideliam deficitui, Komisija toliau stebės Švedijos einamosios sąskaitos pokyčius; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Švedijos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Švedijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis politinių veiksmų. Visų pirma nuolatinį dėmesį reikėtų skirti makroekonominiams pokyčiams, susijusiems su privačiojo sektoriaus įsiskolinimu ir šio įsiskolinimo mažinimu, taip pat tolesniu būsto rinkos neveiksmingumu. Nors dėl didelio einamosios sąskaitos pertekliaus nekyla pavojų, kurie būdingi esant dideliam deficitui, Komisija toliau stebės Švedijos einamosios sąskaitos pokyčius;

| (9) | 2013 m. balandžio 19 d. Švedija pateikė atnaujintą 2012–2017 m. konvergencijos programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 19 d. Švedija pateikė atnaujintą 2012–2017 m. konvergencijos programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013 m. yra tikėtinas. Vyriausybė numato 1,2 % 2013 m. ir 2,2 % 2014 m. BVP augimą, o Komisija prognozuoja atitinkamai 1,5 % ir 2,5 % augimą. Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, laikantis Švedijos fiskalinės sistemos taisyklių, įskaitant tikslą per ekonomikos ciklą pasiekti vidutiniškai maždaug 1 % BVP vertės valdžios sektoriaus grynojo skolinimo perteklių. Valdžios sektoriaus balansas nuo nedidelio 0,2 % BVP pertekliaus 2011 m. smuktelėjo iki 0,5 % deficito 2012 m. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas (–1,0 % BVP). Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Konvergencijos programoje numatoma, kad Komisijos perskaičiuotas struktūrinis valdžios sektoriaus balansas pagerės: 2012–2013 m. nedidelis (maždaug 0,4 %) deficitas 2014 ir vėlesniais metais virs pertekliumi. Todėl programos laikotarpiu vidutinės trukmės laikotarpio tikslas greičiausiai bus pasiektas. Remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus išlaidų atėmus diskrecines pajamų priemones augimo tempas 2012 ir 2013 m. viršytų pamatinį vidutinės trukmės laikotarpio potencialaus BVP augimo rodiklį, tačiau 2014 m. jo nesiektų. Net atsižvelgiant į tikimybę 2014 m. toliau taikyti ekspansines diskrecines priemones, pavojus nepasiekti biudžeto tikslų yra menkas. Remiantis konvergencijos programa planuojama, kad skolos santykis, nesiekiantis pamatinės 60 % BVP vertės, 2013 m. laikinai padidės iki 42 % BVP, tačiau 2015 m. vėl sumažės ir neviršys 40 % BVP. Komisija prognozuoja, kad 2014 m. skolos santykis sumažės iki 39 % BVP; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013 m. yra tikėtinas. Vyriausybė numato 1,2 % 2013 m. ir 2,2 % 2014 m. BVP augimą, o Komisija prognozuoja atitinkamai 1,5 % ir 2,5 % augimą. Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, laikantis Švedijos fiskalinės sistemos taisyklių, įskaitant tikslą per ekonomikos ciklą pasiekti vidutiniškai maždaug 1 % BVP vertės valdžios sektoriaus grynojo skolinimo perteklių. Valdžios sektoriaus balansas nuo nedidelio 0,2 % BVP pertekliaus 2011 m. smuktelėjo iki 0,5 % deficito 2012 m. Konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas (–1,0 % BVP). Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Konvergencijos programoje numatoma, kad Komisijos perskaičiuotas struktūrinis valdžios sektoriaus balansas pagerės: 2012–2013 m. nedidelis (maždaug 0,4 %) deficitas 2014 ir vėlesniais metais virs pertekliumi. Todėl programos laikotarpiu vidutinės trukmės laikotarpio tikslas greičiausiai bus pasiektas. Remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus išlaidų atėmus diskrecines pajamų priemones augimo tempas 2012 ir 2013 m. viršytų pamatinį vidutinės trukmės laikotarpio potencialaus BVP augimo rodiklį, tačiau 2014 m. jo nesiektų. Net atsižvelgiant į tikimybę 2014 m. toliau taikyti ekspansines diskrecines priemones, pavojus nepasiekti biudžeto tikslų yra menkas. Remiantis konvergencijos programa planuojama, kad skolos santykis, nesiekiantis pamatinės 60 % BVP vertės, 2013 m. laikinai padidės iki 42 % BVP, tačiau 2015 m. vėl sumažės ir neviršys 40 % BVP. Komisija prognozuoja, kad 2014 m. skolos santykis sumažės iki 39 % BVP;

| (11) | didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas (2012 m. lygus 235 % BVP) ir toliau kelia susirūpinimą. Namų ūkių įsiskolinimas, daugiau ar mažiau lygus 80 % BVP arba maždaug 170 % disponuojamųjų pajamų, tik neseniai stabilizavosi, bet dėl nuolatinio kreditų augimo ir lėto būsto paskolų išmokėjimo artimiausiu metu greičiausiai nemažės. Dėl galimybės iš mokamų mokesčių atskaityti sumokėtas palūkanas ir dėl mažų periodinių turto mokesčių Švedijos būsto apmokestinimo sistemoje susidaro įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas, o tai iš dalies lemia didelį įsiskolinimo lygį. Be to, palyginti didelis skirtumas tarp efektyviojo ribinio mokesčių tarifo, taikomo su naujomis investicijomis susijusiam įsiskolinimui ir nuosavam kapitalui, skatina tolesnį įmonių skolos finansavimo augimą. Neseniai Švedija apribojo galimybę iš mokesčių atskaityti grupės vidaus išlaidas palūkanoms, tačiau nėra nustačiusi visapusiškos sistemos skolos ir nuosavo kapitalo apmokestinimo iškraipymui ištaisyti. Įmonių skola išlieka didelė (149 % BVP); |
| --- | --- |

(11)

didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas (2012 m. lygus 235 % BVP) ir toliau kelia susirūpinimą. Namų ūkių įsiskolinimas, daugiau ar mažiau lygus 80 % BVP arba maždaug 170 % disponuojamųjų pajamų, tik neseniai stabilizavosi, bet dėl nuolatinio kreditų augimo ir lėto būsto paskolų išmokėjimo artimiausiu metu greičiausiai nemažės. Dėl galimybės iš mokamų mokesčių atskaityti sumokėtas palūkanas ir dėl mažų periodinių turto mokesčių Švedijos būsto apmokestinimo sistemoje susidaro įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas, o tai iš dalies lemia didelį įsiskolinimo lygį. Be to, palyginti didelis skirtumas tarp efektyviojo ribinio mokesčių tarifo, taikomo su naujomis investicijomis susijusiam įsiskolinimui ir nuosavam kapitalui, skatina tolesnį įmonių skolos finansavimo augimą. Neseniai Švedija apribojo galimybę iš mokesčių atskaityti grupės vidaus išlaidas palūkanoms, tačiau nėra nustačiusi visapusiškos sistemos skolos ir nuosavo kapitalo apmokestinimo iškraipymui ištaisyti. Įmonių skola išlieka didelė (149 % BVP);

| (12) | nors pastaruoju metu Švedijos būsto rinka buvo stabili, jai tebėra būdinga potenciali nestabilumo rizika. Kalbant apie pasiūlą, Švedijos būsto rinkai būdingas tam tikras neveiksmingumas, dėl kurio gali brangti būstas, o rinka patirti sąstingį (angl. lock-in effect). Palyginti tiek su BVP, tiek su gyventojų skaičiumi, Švedijos investicijos į statybas yra perpus mažesnės nei kitų Šiaurės šalių. Dabar dėl ilgai trunkančių savivaldybių lygmens procesų pradėti naują projektą užtrunka kelerius metus. Šių procesų supaprastinimas padidintų būsto pasiūlos lankstumą, paskatintų konkurenciją statybų sektoriuje ir sumažintų statybų sąnaudas. Reikia toliau pertvarkyti nuomos kainų nustatymo sistemą, kad optimalią nuomojamų būstų pasiūlą už atitinkamą kainą nustatytų rinkos jėgos. Ėmus spręsti šiuos būsto rinkos trūkumus greičiausiai būtų lengviau mažinti namų ūkių įsiskolinimą, nes šios problemos yra tarpusavyje susijusios; |
| --- | --- |

(12)

nors pastaruoju metu Švedijos būsto rinka buvo stabili, jai tebėra būdinga potenciali nestabilumo rizika. Kalbant apie pasiūlą, Švedijos būsto rinkai būdingas tam tikras neveiksmingumas, dėl kurio gali brangti būstas, o rinka patirti sąstingį (angl. lock-in effect). Palyginti tiek su BVP, tiek su gyventojų skaičiumi, Švedijos investicijos į statybas yra perpus mažesnės nei kitų Šiaurės šalių. Dabar dėl ilgai trunkančių savivaldybių lygmens procesų pradėti naują projektą užtrunka kelerius metus. Šių procesų supaprastinimas padidintų būsto pasiūlos lankstumą, paskatintų konkurenciją statybų sektoriuje ir sumažintų statybų sąnaudas. Reikia toliau pertvarkyti nuomos kainų nustatymo sistemą, kad optimalią nuomojamų būstų pasiūlą už atitinkamą kainą nustatytų rinkos jėgos. Ėmus spręsti šiuos būsto rinkos trūkumus greičiausiai būtų lengviau mažinti namų ūkių įsiskolinimą, nes šios problemos yra tarpusavyje susijusios;

| (13) | Švedijoje jaunų žmonių, migrantų kilmės asmenų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbas apskritai yra gerokai didesnis nei kitų darbingo amžiaus gyventojų, be to, viršija ES vidurkį. Švedija ėmėsi daugelio naujų svarbių priemonių šiai problemai spręsti. Priemonės, kuriomis siekiama integruoti migrantų kilmės asmenis į darbo rinką, jau padėjo sumažinti nedarbą, tačiau būtina ir toliau dėti pastangas, kad spraga tarp jų ir likusios gyventojų dalies toliau mažėtų. Iki šiol tos priemonės jauniems žmonėms nedavė pastebimos naudos. Tačiau jau imtasi keleto perspektyvių priemonių arba jos planuojamos: tarp jų numatyta remti įdarbinimo susitarimus pagal Švedijos modelį, pagal kurį darbo užmokestį nustato visiškai nepriklausomi socialiniai partneriai. Padėčiai pagerinti taip pat labai tinka dedamos pastangos plėsti gamybinės praktikos ir kitokio profesinio rengimo darbo vietoje galimybes, tačiau, kad būtų pasiekta pageidaujamų rezultatų, šios pastangos turės būti ryžtingesnės. Nuolatinę pažangą užtikrintų užimtumo apsaugos teisės aktų persvarstymas ir pasinaudojimas darbo garantijų jaunimui privalumais. Bendro pobūdžio subsidijas vertėtų keisti tikslingesnėmis priemonėmis, nukreiptomis asmenims, kuriems to labiausiai reikia. Pagal Švedijos darbo garantiją jaunuoliams, ieškantiems darbo per valstybinę užimtumo tarnybą ir jo nesurandantiems 90 dienų, siūlomos tikslinės paslaugos, kuriomis jiems sudaromos geresnės galimybės susirasti darbą ir gauti išsilavinimą. Tačiau šiuo metu panašu, kad šia garantija ne taip veiksmingai sprendžiama jaunuolių, kurie nesimoko ir nestudijuoja ir nėra užsiregistravę valstybinėje užimtumo tarnyboje, problema. Vadovaudamasi 2012 m. rekomendacija, Švedija pavedė ištirti, kokį poveikį restoranų ir viešojo maitinimo paslaugoms sumažintas PVM tarifas daro kainoms, jaunimo darbo užmokesčiui ir užimtumui; preliminarūs šio tyrimo rezultatai turėtų būti paskelbti 2014 m. sausio mėn., o galutinės išvados – 2016 m. Atsižvelgiant į abejones dėl šios priemonės ekonominio efektyvumo, šis tyrimas labai svarbus; |
| --- | --- |

(13)

Švedijoje jaunų žmonių, migrantų kilmės asmenų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbas apskritai yra gerokai didesnis nei kitų darbingo amžiaus gyventojų, be to, viršija ES vidurkį. Švedija ėmėsi daugelio naujų svarbių priemonių šiai problemai spręsti. Priemonės, kuriomis siekiama integruoti migrantų kilmės asmenis į darbo rinką, jau padėjo sumažinti nedarbą, tačiau būtina ir toliau dėti pastangas, kad spraga tarp jų ir likusios gyventojų dalies toliau mažėtų. Iki šiol tos priemonės jauniems žmonėms nedavė pastebimos naudos. Tačiau jau imtasi keleto perspektyvių priemonių arba jos planuojamos: tarp jų numatyta remti įdarbinimo susitarimus pagal Švedijos modelį, pagal kurį darbo užmokestį nustato visiškai nepriklausomi socialiniai partneriai. Padėčiai pagerinti taip pat labai tinka dedamos pastangos plėsti gamybinės praktikos ir kitokio profesinio rengimo darbo vietoje galimybes, tačiau, kad būtų pasiekta pageidaujamų rezultatų, šios pastangos turės būti ryžtingesnės. Nuolatinę pažangą užtikrintų užimtumo apsaugos teisės aktų persvarstymas ir pasinaudojimas darbo garantijų jaunimui privalumais. Bendro pobūdžio subsidijas vertėtų keisti tikslingesnėmis priemonėmis, nukreiptomis asmenims, kuriems to labiausiai reikia. Pagal Švedijos darbo garantiją jaunuoliams, ieškantiems darbo per valstybinę užimtumo tarnybą ir jo nesurandantiems 90 dienų, siūlomos tikslinės paslaugos, kuriomis jiems sudaromos geresnės galimybės susirasti darbą ir gauti išsilavinimą. Tačiau šiuo metu panašu, kad šia garantija ne taip veiksmingai sprendžiama jaunuolių, kurie nesimoko ir nestudijuoja ir nėra užsiregistravę valstybinėje užimtumo tarnyboje, problema. Vadovaudamasi 2012 m. rekomendacija, Švedija pavedė ištirti, kokį poveikį restoranų ir viešojo maitinimo paslaugoms sumažintas PVM tarifas daro kainoms, jaunimo darbo užmokesčiui ir užimtumui; preliminarūs šio tyrimo rezultatai turėtų būti paskelbti 2014 m. sausio mėn., o galutinės išvados – 2016 m. Atsižvelgiant į abejones dėl šios priemonės ekonominio efektyvumo, šis tyrimas labai svarbus;

| (14) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (15) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(15)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (5) pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (16) | Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(16)

Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Švedijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Įgyvendinti priemones, kurių reikia siekiant vykdyti augimą skatinančią fiskalinę politiką, ir išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslo įgyvendinimas per programos laikotarpį. |
| --- | --- |

1.

Įgyvendinti priemones, kurių reikia siekiant vykdyti augimą skatinančią fiskalinę politiką, ir išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuria užtikrinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslo įgyvendinimas per programos laikotarpį.

| 2. | Toliau mažinti su privačiojo sektoriaus įsiskolinimu susijusią riziką, mažinant įsiskolinimui palankų būsto mokestinį iškraipymą tokiomis priemonėmis, kaip laipsniškas būsto paskolų palūkanų atskaitymas iš mokamų mokesčių ir (arba) turto mokesčių kėlimas. Imtis tolesnių veiksmų apdairiam skolinimui skatinti, taikant priemones, kuriomis skatinamas būsto paskolų išmokėjimas. Toliau mažinti įmonių įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. |
| --- | --- |

2.

Toliau mažinti su privačiojo sektoriaus įsiskolinimu susijusią riziką, mažinant įsiskolinimui palankų būsto mokestinį iškraipymą tokiomis priemonėmis, kaip laipsniškas būsto paskolų palūkanų atskaitymas iš mokamų mokesčių ir (arba) turto mokesčių kėlimas. Imtis tolesnių veiksmų apdairiam skolinimui skatinti, taikant priemones, kuriomis skatinamas būsto paskolų išmokėjimas. Toliau mažinti įmonių įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą.

| 3. | Didinti būsto rinkos veiksmingumą toliau tęsiant nuomos kainų nustatymo sistemos reformą ir stiprinant laisvą sutarčių pasirašymą tarp atskirų nuomininkų ir nuomotojų. Sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai statybų sektoriuje ir peržiūrėti planavimo, zonų nustatymo ir leidimų procesus, siekiant statybų įmonių labui padidinti skaidrumą, sutrumpinti projektų įgyvendinimo laikotarpį ir sumažinti kliūtis patekti į rinką. |
| --- | --- |

3.

Didinti būsto rinkos veiksmingumą toliau tęsiant nuomos kainų nustatymo sistemos reformą ir stiprinant laisvą sutarčių pasirašymą tarp atskirų nuomininkų ir nuomotojų. Sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai statybų sektoriuje ir peržiūrėti planavimo, zonų nustatymo ir leidimų procesus, siekiant statybų įmonių labui padidinti skaidrumą, sutrumpinti projektų įgyvendinimo laikotarpį ir sumažinti kliūtis patekti į rinką.

| 4. | Stiprinti pastangas, kuriomis gerinama žemos kvalifikacijos jaunuolių ir migrantų kilmės asmenų integracija į darbo rinką, taikant geresnes, tiksliau orientuotas priemones, kuriomis didinamos tiek jų galimybės įsidarbinti, tiek šių grupių paklausa darbo rinkoje. Spartinti pastangas supaprastinti perėjimą iš mokymo įstaigos į darbą, įskaitant veiksmus plačiau siūlyti mokymosi darbo vietoje, gamybinės praktikos ir kitokias sutartis, pagal kurias derinamas užimtumas ir mokymasis. Papildyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kad ja tinkamiau galėtų naudotis nesimokantys ir nestudijuojantys jaunuoliai. Ištirti, ar dabar restoranams ir viešojo maitinimo paslaugoms taikomas sumažintas PVM tarifas veiksmingai padeda skatinti darbo vietų kūrimą, ir, remiantis to tyrimo rezultatais, padaryti išvadas. |
| --- | --- |

4.

Stiprinti pastangas, kuriomis gerinama žemos kvalifikacijos jaunuolių ir migrantų kilmės asmenų integracija į darbo rinką, taikant geresnes, tiksliau orientuotas priemones, kuriomis didinamos tiek jų galimybės įsidarbinti, tiek šių grupių paklausa darbo rinkoje. Spartinti pastangas supaprastinti perėjimą iš mokymo įstaigos į darbą, įskaitant veiksmus plačiau siūlyti mokymosi darbo vietoje, gamybinės praktikos ir kitokias sutartis, pagal kurias derinamas užimtumas ir mokymasis. Papildyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kad ja tinkamiau galėtų naudotis nesimokantys ir nestudijuojantys jaunuoliai. Ištirti, ar dabar restoranams ir viešojo maitinimo paslaugoms taikomas sumažintas PVM tarifas veiksmingai padeda skatinti darbo vietų kūrimą, ir, remiantis to tyrimo rezultatais, padaryti išvadas.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 85.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/89

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Nyderlandų stabilumo programos

2013/C 217/22

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Nyderlandų 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Nyderlandų 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2012–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Nyderlandams skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Padaryta Komisijos analizės išvada, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas, bet jis nėra perviršinis; |
| --- | --- |

(8)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paskelbė Nyderlandams skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus. Padaryta Komisijos analizės išvada, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas, bet jis nėra perviršinis;

| (9) | 2013 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą ir2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba laikosi nuomonės, kad 2011–2013 m. Nyderlandai įgyvendino didelio masto konsolidavimo priemones, bet tikėtina, kad tų fiskalinių priemonių neužteks, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki 2013 m., visų pirma dėl prastesnių, nei tikėtasi, ekonominių pokyčių. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas. Stabilumo programoje numatoma, kad 2013 ir 2014 m. realusis ekonomikos augimas sudarys atitinkamai –0,4 % ir 1,1 %, o šie dydžiai gana artimi Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėse pateiktiems dydžiams: –0,8 % ir 0,9 %. Stabilumo programoje nustatytas tikslas – tvariai sumažinti nominalų deficitą, kad nuo 2014 m. jis neviršytų 3 % BVP. Stabilumo programoje nėra aiškiai nurodytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – tai galėtų reikšti, kad patvirtinamas praeitų metų stabilumo programoje nurodytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kuris yra –0,5 %. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Be to, programoje planuojama, kad 2015 m. struktūrinis balansas sumažės 0,5 % BVP struktūriniu požiūriu (laikantis minimalaus metinio struktūrinio reikalavimo), bet 2016 m. struktūrinis balansas turėtų pablogėti 0,4 % BVP, o 2017 m. pagerėti 0,1 % BVP, taigi nukrypstama nuo tinkamo koregavimo plano. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, maždaug 0,7 % BVP dydžio vidutinės metinės 2010–2013 m. fiskalinės priemonės atitinka Tarybos rekomenduojamas 3⁄4 % BVP struktūrines priemones. 2011 ir 2012 m. biudžeto koregavimas daugiausia buvo grindžiamas išlaidų priemonėmis, tačiau 2013 m. – pajamų priemonėmis. Stabilumo programoje nustatytas planuojamas nominalus deficitas atitinka tikslą perviršinį deficitą panaikinti iki 2014 m., t. y. praėjus metams po Tarybos nustatyto termino pagal 2009 m. gruodžio 2 d. pradėtą perviršinio deficito procedūrą. Taryba mano, kad valdžios institucijų numatomos fiskalinės priemonės nėra suderinamos su tikslu faktiškai panaikinti perviršinį deficitą iki 2014 m. Stabilumo programoje nurodytos galimos papildomos konsolidavimo priemonės laikinai atšauktos ir bet kokiu atveju nebūtų buvusios pakankamos. Nyderlandams reikia apibrėžti papildomas priemones, kuriomis nominalus valdžios sektoriaus deficitas būtų tvariai sumažintas, kad 2014 m. neviršytų 3 % BVP ribos. Remiantis 2013 m. stabilumo programa numatoma, kad skolos ir BVP santykis 2013 m. dar padidės ir pasieks 74 % BVP, o 2014 m. dar truputį padidės iki 75 % BVP. Taigi skolos santykis turėtų išlikti gerokai didesnis už 60 % pamatinę vertę. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. skolos santykis sumažės iki 71,4 % BVP, o vėliau dar truputį sumažės ir 2017 m. sieks 70,8 %. Tačiau šis skolos santykio mažėjimas po 2014 m. nepakankamai pagrįstas politikos priemonėmis; |
| --- | --- |

(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba laikosi nuomonės, kad 2011–2013 m. Nyderlandai įgyvendino didelio masto konsolidavimo priemones, bet tikėtina, kad tų fiskalinių priemonių neužteks, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki 2013 m., visų pirma dėl prastesnių, nei tikėtasi, ekonominių pokyčių. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas. Stabilumo programoje numatoma, kad 2013 ir 2014 m. realusis ekonomikos augimas sudarys atitinkamai –0,4 % ir 1,1 %, o šie dydžiai gana artimi Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėse pateiktiems dydžiams: –0,8 % ir 0,9 %. Stabilumo programoje nustatytas tikslas – tvariai sumažinti nominalų deficitą, kad nuo 2014 m. jis neviršytų 3 % BVP. Stabilumo programoje nėra aiškiai nurodytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – tai galėtų reikšti, kad patvirtinamas praeitų metų stabilumo programoje nurodytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kuris yra –0,5 %. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Be to, programoje planuojama, kad 2015 m. struktūrinis balansas sumažės 0,5 % BVP struktūriniu požiūriu (laikantis minimalaus metinio struktūrinio reikalavimo), bet 2016 m. struktūrinis balansas turėtų pablogėti 0,4 % BVP, o 2017 m. pagerėti 0,1 % BVP, taigi nukrypstama nuo tinkamo koregavimo plano. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, maždaug 0,7 % BVP dydžio vidutinės metinės 2010–2013 m. fiskalinės priemonės atitinka Tarybos rekomenduojamas 3⁄4 % BVP struktūrines priemones. 2011 ir 2012 m. biudžeto koregavimas daugiausia buvo grindžiamas išlaidų priemonėmis, tačiau 2013 m. – pajamų priemonėmis. Stabilumo programoje nustatytas planuojamas nominalus deficitas atitinka tikslą perviršinį deficitą panaikinti iki 2014 m., t. y. praėjus metams po Tarybos nustatyto termino pagal 2009 m. gruodžio 2 d. pradėtą perviršinio deficito procedūrą. Taryba mano, kad valdžios institucijų numatomos fiskalinės priemonės nėra suderinamos su tikslu faktiškai panaikinti perviršinį deficitą iki 2014 m. Stabilumo programoje nurodytos galimos papildomos konsolidavimo priemonės laikinai atšauktos ir bet kokiu atveju nebūtų buvusios pakankamos. Nyderlandams reikia apibrėžti papildomas priemones, kuriomis nominalus valdžios sektoriaus deficitas būtų tvariai sumažintas, kad 2014 m. neviršytų 3 % BVP ribos. Remiantis 2013 m. stabilumo programa numatoma, kad skolos ir BVP santykis 2013 m. dar padidės ir pasieks 74 % BVP, o 2014 m. dar truputį padidės iki 75 % BVP. Taigi skolos santykis turėtų išlikti gerokai didesnis už 60 % pamatinę vertę. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. skolos santykis sumažės iki 71,4 % BVP, o vėliau dar truputį sumažės ir 2017 m. sieks 70,8 %. Tačiau šis skolos santykio mažėjimas po 2014 m. nepakankamai pagrįstas politikos priemonėmis;

| (11) | kad išaugtų būsimas Nyderlandų ekonomikos augimo potencialas, itin svarbu, kad konsolidavimas, reikalingas siekiant užtikrinti, jog būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, nepaliestų augimą skatinančių išlaidų. Subalansuoto koregavimo priemonės visų pirma bus inovacijų ir mokslinių tyrimų, įskaitant fundamentinius tyrimus, švietimą ir mokymą, skatinimo pastangos. Jos ne tik prisidės prie ekonomikos atsigavimo, bet ir padės paremti inovacijas ir žmogiškąjį kapitalą, gerinti konkurencingumą ir vidutinės trukmės laikotarpio bei ilgalaikes augimo perspektyvas; |
| --- | --- |

(11)

kad išaugtų būsimas Nyderlandų ekonomikos augimo potencialas, itin svarbu, kad konsolidavimas, reikalingas siekiant užtikrinti, jog būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, nepaliestų augimą skatinančių išlaidų. Subalansuoto koregavimo priemonės visų pirma bus inovacijų ir mokslinių tyrimų, įskaitant fundamentinius tyrimus, švietimą ir mokymą, skatinimo pastangos. Jos ne tik prisidės prie ekonomikos atsigavimo, bet ir padės paremti inovacijas ir žmogiškąjį kapitalą, gerinti konkurencingumą ir vidutinės trukmės laikotarpio bei ilgalaikes augimo perspektyvas;

| (12) | pagrindinis uždavinys – padėtis būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių susidaręs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės atspindi ilgalaikes fiskalines paskatas, visų pirma visišką hipotekos palūkanų neapmokestinimą. Nuo 2012 m. balandžio mėn. iš dalies įgyvendinta įvairių priemonių. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo apmokestinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai siekiant apriboti hipotekos palūkanų neapmokestinimą ir didinti amortizavimo paskatas yra pagrįsti, bet ši priemonė įvedama per lėtai, kad turėtų didelės įtakos amortizavimo tendencijoms. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriame egzistuoja ilgų rezervo sąrašų problema. Pastaruoju metu nustatyta tam tikra socialinio būsto nuomos mokesčio diferenciacija pagal pajamas yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jo poveikis ribotas. Todėl, nors siūlomos priemonės yra tinkamos, bendras reformų tempas sprendžiant pagrindines problemas yra lėtas, todėl jas reikia spartinti, tuo pačiu metu atsižvelgiant į poveikį dabartinei ekonominei situacijai ir kartu toliau užtikrinant, kad socialinis būstas būtų prieinamas palankių sąlygų neturintiems piliečiams, kurie negali gauti būsto rinkos sąlygomis, įskaitant būstą paklausiose vietose; |
| --- | --- |

(12)

pagrindinis uždavinys – padėtis būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių susidaręs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės atspindi ilgalaikes fiskalines paskatas, visų pirma visišką hipotekos palūkanų neapmokestinimą. Nuo 2012 m. balandžio mėn. iš dalies įgyvendinta įvairių priemonių. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo apmokestinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai siekiant apriboti hipotekos palūkanų neapmokestinimą ir didinti amortizavimo paskatas yra pagrįsti, bet ši priemonė įvedama per lėtai, kad turėtų didelės įtakos amortizavimo tendencijoms. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriame egzistuoja ilgų rezervo sąrašų problema. Pastaruoju metu nustatyta tam tikra socialinio būsto nuomos mokesčio diferenciacija pagal pajamas yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jo poveikis ribotas. Todėl, nors siūlomos priemonės yra tinkamos, bendras reformų tempas sprendžiant pagrindines problemas yra lėtas, todėl jas reikia spartinti, tuo pačiu metu atsižvelgiant į poveikį dabartinei ekonominei situacijai ir kartu toliau užtikrinant, kad socialinis būstas būtų prieinamas palankių sąlygų neturintiems piliečiams, kurie negali gauti būsto rinkos sąlygomis, įskaitant būstą paklausiose vietose;

| (13) | laipsniškai ilginant teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2021 m. sustiprintas ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas. Taigi Nyderlandai iki galo įgyvendino tą 2012 m. rekomendacijos dalį dėl teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimo ir jo susiejimo su tikėtina gyvenimo trukme tiek pirmosios, tiek antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemoje. Likę uždaviniai apima išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Be to, antrosios pakopos pensijų kaupimo fondų valdymo pertvarka siekiant stiprinti atsparumą visuomenės senėjimo pasekmėms vėluoja. Ilgalaikės priežiūros reformos planų įgyvendinimas padėtų apriboti greitai augančias visuomenės senėjimo išlaidas ir taip paremti viešųjų finansų tvarumą. Šiuo atžvilgiu reikia užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros kokybė ir prieinamumas liktų tinkamo lygio; |
| --- | --- |

(13)

laipsniškai ilginant teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2021 m. sustiprintas ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas. Taigi Nyderlandai iki galo įgyvendino tą 2012 m. rekomendacijos dalį dėl teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimo ir jo susiejimo su tikėtina gyvenimo trukme tiek pirmosios, tiek antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemoje. Likę uždaviniai apima išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Be to, antrosios pakopos pensijų kaupimo fondų valdymo pertvarka siekiant stiprinti atsparumą visuomenės senėjimo pasekmėms vėluoja. Ilgalaikės priežiūros reformos planų įgyvendinimas padėtų apriboti greitai augančias visuomenės senėjimo išlaidas ir taip paremti viešųjų finansų tvarumą. Šiuo atžvilgiu reikia užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros kokybė ir prieinamumas liktų tinkamo lygio;

| (14) | vyriausybės pasiūlytomis darbo rinkos reformomis siekiama didinti dalyvavimą ir judumą darbo rinkoje. Dalyvavimo įstatyme apibrėžta reforma yra didelio užmojo ir svarbi dalyvavimui darbo rinkoje skatinti. Tačiau reformos dar nėra įtvirtintos įstatymiškai. Be to, reikia papildomų priemonių, kad atsirastų daugiau įsidarbinimo galimybių žmonėms, esantiems darbo rinkos paribyje, įskaitant moteris, migrantų kilmės asmenis, neįgaliuosius ir pagyvenusius žmones. Nyderlandai pranešė apie bedarbio pašalpų sistemos ir santykinai griežtų užimtumo apsaugos teisės aktų reformas. Šios reformos kartu su judumo mokestine lengvata darbdaviams, įdarbinantiems 50 metų ir vyresnius socialinių išmokų gavėjus arba neįgaliuosius, yra tinkamai orientuotos į darbo rinkoje mažai dalyvaujančių asmenų segmentą. Tačiau, nors šios priemonės tinkamos, jas visapusiškai įvertinti galima tik tuomet, kai jos bus priimtos. Galiausiai sparčiau naikinant likusias neigiamas paskatas, kad antrasis šeimoje uždirbantis asmuo dirbtų daugiau valandų, būtų įmanoma toliau mažinti būsimą darbo jėgos pasiūlos trūkumą; |
| --- | --- |

(14)

vyriausybės pasiūlytomis darbo rinkos reformomis siekiama didinti dalyvavimą ir judumą darbo rinkoje. Dalyvavimo įstatyme apibrėžta reforma yra didelio užmojo ir svarbi dalyvavimui darbo rinkoje skatinti. Tačiau reformos dar nėra įtvirtintos įstatymiškai. Be to, reikia papildomų priemonių, kad atsirastų daugiau įsidarbinimo galimybių žmonėms, esantiems darbo rinkos paribyje, įskaitant moteris, migrantų kilmės asmenis, neįgaliuosius ir pagyvenusius žmones. Nyderlandai pranešė apie bedarbio pašalpų sistemos ir santykinai griežtų užimtumo apsaugos teisės aktų reformas. Šios reformos kartu su judumo mokestine lengvata darbdaviams, įdarbinantiems 50 metų ir vyresnius socialinių išmokų gavėjus arba neįgaliuosius, yra tinkamai orientuotos į darbo rinkoje mažai dalyvaujančių asmenų segmentą. Tačiau, nors šios priemonės tinkamos, jas visapusiškai įvertinti galima tik tuomet, kai jos bus priimtos. Galiausiai sparčiau naikinant likusias neigiamas paskatas, kad antrasis šeimoje uždirbantis asmuo dirbtų daugiau valandų, būtų įmanoma toliau mažinti būsimą darbo jėgos pasiūlos trūkumą;

| (15) | didelė pažanga padaryta įgyvendinant 2012 m. rekomendaciją dėl inovacijų ir mokslininkų bei verslininkų ryšių. Šiuo metu įgyvendinama įmonių politika „To the Top“, apimanti atskirų sektorių požiūrį į viešojo ir privačiojo sektorių parterystes mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo srityje. Be atskirų sektorių inovacijų politikos, svarbu vykdyti horizontalią mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ir išlaikyti tinkamo lygio savarankiškų fundamentinių tyrimų viešąjį finansavimą; |
| --- | --- |

(15)

didelė pažanga padaryta įgyvendinant 2012 m. rekomendaciją dėl inovacijų ir mokslininkų bei verslininkų ryšių. Šiuo metu įgyvendinama įmonių politika „To the Top“, apimanti atskirų sektorių požiūrį į viešojo ir privačiojo sektorių parterystes mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo srityje. Be atskirų sektorių inovacijų politikos, svarbu vykdyti horizontalią mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ir išlaikyti tinkamo lygio savarankiškų fundamentinių tyrimų viešąjį finansavimą;

| (16) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (17) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (18) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje;

| (19) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6), skirtas rekomendacijas. Nyderlandai, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (6), skirtas rekomendacijas. Nyderlandai, kaip šalis, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

REKOMENDUOJA Nyderlandams 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Sustiprinti ir įgyvendinti 2014 ir vėlesnių metų biudžeto strategiją, paremtą pakankamai apibrėžtomis priemonėmis, kad būtų užtikrintas tvarus perviršinio deficito panaikinimas laiku iki 2014 m. ir struktūrinės koregavimo priemonės būtų tokio lygio, kaip nurodyta Tarybos rekomendacijoje pagal PDP. Išlaikyti išlaidas tokiose srityse, kurios tiesiogiai svarbios augimui, kaip švietimo, inovacijų ir mokslinių tyrimų. Panaikinus perviršinį deficitą vykdyti struktūrines koregavimo priemones, kurios sudarys Nyderlandams sąlygas iki 2015 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. |
| --- | --- |

1.

Sustiprinti ir įgyvendinti 2014 ir vėlesnių metų biudžeto strategiją, paremtą pakankamai apibrėžtomis priemonėmis, kad būtų užtikrintas tvarus perviršinio deficito panaikinimas laiku iki 2014 m. ir struktūrinės koregavimo priemonės būtų tokio lygio, kaip nurodyta Tarybos rekomendacijoje pagal PDP. Išlaikyti išlaidas tokiose srityse, kurios tiesiogiai svarbios augimui, kaip švietimo, inovacijų ir mokslinių tyrimų. Panaikinus perviršinį deficitą vykdyti struktūrines koregavimo priemones, kurios sudarys Nyderlandams sąlygas iki 2015 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą.

| 2. | Aktyviau laipsniškai reformuoti būsto rinką ir tam sparčiau įgyvendinti planuojamą hipotekos palūkanų neapmokestinimo ribojimą, tuo pačiu metu atsižvelgiant į poveikį dabartinei ekonominei situacijai, nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkio pajamomis. Užtikrinti, kad socialinio būsto įmonės remtų namų ūkius, kuriems tokios paramos labiausiai reikia. |
| --- | --- |

2.

Aktyviau laipsniškai reformuoti būsto rinką ir tam sparčiau įgyvendinti planuojamą hipotekos palūkanų neapmokestinimo ribojimą, tuo pačiu metu atsižvelgiant į poveikį dabartinei ekonominei situacijai, nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkio pajamomis. Užtikrinti, kad socialinio būsto įmonės remtų namų ūkius, kuriems tokios paramos labiausiai reikia.

| 3. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais pritaikyti antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas išlaidų ir rizikos pasidalijimas tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Laipsnišką teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą paremti priemonėmis, skirtomis vyresnių darbuotojų įsidarbinimo galimybėms gerinti. Įgyvendinti numatytą ilgalaikės priežiūros sistemos reformą siekiant užtikrinti jos išlaidų veiksmingumą ir ją papildyti tolesnėmis išlaidų augimo ribojimo priemonėmis, kad būtų užtikrintas tvarumas. |
| --- | --- |

3.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais pritaikyti antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas išlaidų ir rizikos pasidalijimas tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Laipsnišką teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą paremti priemonėmis, skirtomis vyresnių darbuotojų įsidarbinimo galimybėms gerinti. Įgyvendinti numatytą ilgalaikės priežiūros sistemos reformą siekiant užtikrinti jos išlaidų veiksmingumą ir ją papildyti tolesnėmis išlaidų augimo ribojimo priemonėmis, kad būtų užtikrintas tvarumas.

| 4. | Imtis papildomų priemonių dalyvavimui darbo rinkoje didinti – ypač žmonių, esančių darbo rinkos paribyje. Toliau mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas, be kita ko, laipsniškai panaikinant perleidžiamas mokestines lengvatas, taikomas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui. Skatinti asmens statuso pokyčius darbo rinkoje ir mažinti darbo rinkos nelankstumą, be kita ko, vykdant užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformą. |
| --- | --- |

4.

Imtis papildomų priemonių dalyvavimui darbo rinkoje didinti – ypač žmonių, esančių darbo rinkos paribyje. Toliau mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas, be kita ko, laipsniškai panaikinant perleidžiamas mokestines lengvatas, taikomas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui. Skatinti asmens statuso pokyčius darbo rinkoje ir mažinti darbo rinkos nelankstumą, be kita ko, vykdant užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformą.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 88.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/93 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/93

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl 2013 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012/13 – 2017/18 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

2013/C 217/23

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

| (2) | 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

| (3) | 2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| (4) | 2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. JK nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl 2012-2017 m. JK konvergencijos programos; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. JK nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl 2012-2017 m. JK konvergencijos programos;

| (5) | 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad JK yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad JK yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (6) | Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

| (7) | 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

| (8) | 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė JK skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad JK yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikėtų imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikia toliau skirti dėmesį makroekonominiams pokyčiams namų ūkių skolos, susijusios su didele hipotekos skola ir būsto rinkos ypatumais, srityje, taip pat nepalankiems išorės konkurencingumo pokyčiams, pirmiausia susijusiems su prekių eksportu ir lėtu našumo augimu; |
| --- | --- |

(8)

2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė JK skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad JK yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikėtų imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikia toliau skirti dėmesį makroekonominiams pokyčiams namų ūkių skolos, susijusios su didele hipotekos skola ir būsto rinkos ypatumais, srityje, taip pat nepalankiems išorės konkurencingumo pokyčiams, pirmiausia susijusiems su prekių eksportu ir lėtu našumo augimu;

| (9) | 2013 m. balandžio 30 d. JK pateikė 2012/13 – 2017/18 m. konvergencijos programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2013 m. balandžio 30 d. JK pateikė 2012/13 – 2017/18 m. konvergencijos programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

| (10) | pagal Protokolo Nr. 15 dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito JK netaikoma. Protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtinė Karalystė turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito. 2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad JK susidaręs perviršinis deficitas; |
| --- | --- |

(10)

pagal Protokolo Nr. 15 dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito JK netaikoma. Protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtinė Karalystė turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito. 2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad JK susidaręs perviršinis deficitas;

| (11) | remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Konvergencijos programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – penkerių metų tęstinio laikotarpio pabaigoje pasiekti beveik subalansuotą pagal ciklą pakoreguotą dabartinį biudžetą. Valdžios sektoriaus deficitas pasiekė aukščiausią 11,5 % BVP lygį 2009/10 m. (5) ir dėl vienkartinių priemonių, 2012/13 m. sumažinusių deficitą 2 procentiniais punktais, jis 2012/13 m. buvo sumažintas iki 5,6 % BVP. Vis dėlto pagal konvergencijos programą prognozuojama, kad vyriausybė nepanaikins perviršinio deficito iki Tarybos nustatyto 2014/15 m. termino, nes numatoma, kad tais metais deficitas sieks 6,0 % BVP. Remiantis programos projekcijomis, perviršinis deficitas bus panaikintas tik 2017/18 m., kuomet jis sieks 2,3 % BVP, praėjus trejiems metams po Tarybos 2009 m. gruodžio mėn. nustatyto termino. Konvergencijos programoje preziumuojama, kad Komisijos perskaičiuotas struktūrinis valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek sumažės nuo 5,6 % BVP 2013/14 m. iki 5,1 % BVP 2014/15 m. Laikotarpiu nuo 2010/11 m. iki 2012/13 m. apskaičiuotas nepatikslintas fiskalinių priemonių dydis vidutiniškai siekia 1,1 % BVP (t.y. gerokai mažiau už 1— % BVP Tarybos rekomenduotą dydį), neatlikus patikslinimo siekiant atsižvelgti į bet kokių galimo produktyvumo augimo peržiūrų poveikį arba pajamų mažėjimą ar didėjimą. Pagrindinė biudžeto projekcijų rizika kyla dėl mažesnio, nei tikėtasi, augimo, kurį lemia nuolat aukšta infliacija, ribojanti privatų vartojimą, ir galimo tarptautinės aplinkos pablogėjimo, galinčios paveikti prekybą ir investicijas.
  Į konvergencijos programą neįtraukiamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Vyriausybė toliau vykdė fiskalinio konsolidavimo strategiją, tačiau dėl didesnių, nei tikėtasi, išlaidų, kurias lėmė savaiminių stabilizatorių veikimas, ir mažesnių, nei tikėtasi, mokestinių pajamų, deficitas yra didesnis, nei prognozuota. Konsolidavimo priemonės, kurių iki šiol buvo imtasi, nebuvo pakankamos, kad būtų pasiektas rekomenduotas metinių fiskalinių priemonių vidurkis perviršiniam deficitui panaikinti. Be to, galimybės gauti pajamų vykdant struktūrines reformas, pvz., siekiant padidinti mokesčių sistemos veiksmingumą pertvarkant PVM tarifų struktūrą, lieka palyginti neišnaudotos. Valdžios sektoriaus skola kaip BVP procentinė dalis padidėjo nuo 56,1 % 2008/09 m. iki 90,7 % 2012/13 m. Remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 100,8 % 2015/16 m. ir 2016/17 m., prieš nukrentant iki 99,4 % 2017/18 m.; |
| --- | --- |

(11)

remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Konvergencijos programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – penkerių metų tęstinio laikotarpio pabaigoje pasiekti beveik subalansuotą pagal ciklą pakoreguotą dabartinį biudžetą. Valdžios sektoriaus deficitas pasiekė aukščiausią 11,5 % BVP lygį 2009/10 m. (5) ir dėl vienkartinių priemonių, 2012/13 m. sumažinusių deficitą 2 procentiniais punktais, jis 2012/13 m. buvo sumažintas iki 5,6 % BVP. Vis dėlto pagal konvergencijos programą prognozuojama, kad vyriausybė nepanaikins perviršinio deficito iki Tarybos nustatyto 2014/15 m. termino, nes numatoma, kad tais metais deficitas sieks 6,0 % BVP. Remiantis programos projekcijomis, perviršinis deficitas bus panaikintas tik 2017/18 m., kuomet jis sieks 2,3 % BVP, praėjus trejiems metams po Tarybos 2009 m. gruodžio mėn. nustatyto termino. Konvergencijos programoje preziumuojama, kad Komisijos perskaičiuotas struktūrinis valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek sumažės nuo 5,6 % BVP 2013/14 m. iki 5,1 % BVP 2014/15 m. Laikotarpiu nuo 2010/11 m. iki 2012/13 m. apskaičiuotas nepatikslintas fiskalinių priemonių dydis vidutiniškai siekia 1,1 % BVP (t.y. gerokai mažiau už 1— % BVP Tarybos rekomenduotą dydį), neatlikus patikslinimo siekiant atsižvelgti į bet kokių galimo produktyvumo augimo peržiūrų poveikį arba pajamų mažėjimą ar didėjimą. Pagrindinė biudžeto projekcijų rizika kyla dėl mažesnio, nei tikėtasi, augimo, kurį lemia nuolat aukšta infliacija, ribojanti privatų vartojimą, ir galimo tarptautinės aplinkos pablogėjimo, galinčios paveikti prekybą ir investicijas.

Į konvergencijos programą neįtraukiamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Vyriausybė toliau vykdė fiskalinio konsolidavimo strategiją, tačiau dėl didesnių, nei tikėtasi, išlaidų, kurias lėmė savaiminių stabilizatorių veikimas, ir mažesnių, nei tikėtasi, mokestinių pajamų, deficitas yra didesnis, nei prognozuota. Konsolidavimo priemonės, kurių iki šiol buvo imtasi, nebuvo pakankamos, kad būtų pasiektas rekomenduotas metinių fiskalinių priemonių vidurkis perviršiniam deficitui panaikinti. Be to, galimybės gauti pajamų vykdant struktūrines reformas, pvz., siekiant padidinti mokesčių sistemos veiksmingumą pertvarkant PVM tarifų struktūrą, lieka palyginti neišnaudotos. Valdžios sektoriaus skola kaip BVP procentinė dalis padidėjo nuo 56,1 % 2008/09 m. iki 90,7 % 2012/13 m. Remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 100,8 % 2015/16 m. ir 2016/17 m., prieš nukrentant iki 99,4 % 2017/18 m.;

| (12) | 2012 m. toliau mažintas namų ūkių finansinis įsiskolinimas, tačiau JK namų ūkių skola, kuri siekia 96 % BVP, gerokai tebeviršija euro zonos vidurkį ir namų ūkių finansinio įsiskolinimo mažinimas gali nutrūkti, kai tik pagerės ekonomikos būklė ir vėl bus sudaroma tiek būsto sandorių, kaip labiau įprasta. Būsto kainos dėl būsto stygiaus tebėra didelės ir svyruojančios. Kai vienu metu yra aukštos būsto kainos ir plačiai naudojamos kintamų palūkanų normų hipotekos paskolos, namų ūkiai ypač jautriai reaguoja į palūkanų normų pokyčius ir nedarbo lygio padidėjimą. Vyriausybė ėmėsi veiksmų reformuoti erdvės planavimo teisės aktus, tačiau gyvenamųjų namų statybos lygis lieka mažas ir būsto pasiūlą toliau smarkiai riboja planavimo sistemos suvaržymai, be kita ko, susiję su žaliosios juostos apribojimais. Vyriausybės intervencinės priemonės, kuriomis labiau skatinama būsto paklausa nei pasiūla, įskaitant neseniai paskelbtą paramos pirkimui schemą, gali pabloginti padėtį padidinant būsto kainas ir namų ūkių skolą. JK turto apmokestinimo sistema apima regresinį periodinį mokestį (savivaldybės mokestį (angl. Council Tax)) ir progresinį sandorio mokestį (žyminį žemės mokestį (angl. Stamp Duty Land Tax)). Aukštos būsto kainos, įtempta namų ūkių finansinė padėtis ir atsargesni skolinimo kriterijai greičiausiai ir toliau kliudys daug vidutines pajamas gaunančių namų ūkių tapti būsto savininkais. Tokiomis aplinkybėmis privati nuoma galėtų būti padaryta patrauklesne ir perspektyvesne ilgalaike alternatyva būsto nuosavybei; |
| --- | --- |

(12)

2012 m. toliau mažintas namų ūkių finansinis įsiskolinimas, tačiau JK namų ūkių skola, kuri siekia 96 % BVP, gerokai tebeviršija euro zonos vidurkį ir namų ūkių finansinio įsiskolinimo mažinimas gali nutrūkti, kai tik pagerės ekonomikos būklė ir vėl bus sudaroma tiek būsto sandorių, kaip labiau įprasta. Būsto kainos dėl būsto stygiaus tebėra didelės ir svyruojančios. Kai vienu metu yra aukštos būsto kainos ir plačiai naudojamos kintamų palūkanų normų hipotekos paskolos, namų ūkiai ypač jautriai reaguoja į palūkanų normų pokyčius ir nedarbo lygio padidėjimą. Vyriausybė ėmėsi veiksmų reformuoti erdvės planavimo teisės aktus, tačiau gyvenamųjų namų statybos lygis lieka mažas ir būsto pasiūlą toliau smarkiai riboja planavimo sistemos suvaržymai, be kita ko, susiję su žaliosios juostos apribojimais. Vyriausybės intervencinės priemonės, kuriomis labiau skatinama būsto paklausa nei pasiūla, įskaitant neseniai paskelbtą paramos pirkimui schemą, gali pabloginti padėtį padidinant būsto kainas ir namų ūkių skolą. JK turto apmokestinimo sistema apima regresinį periodinį mokestį (savivaldybės mokestį (angl. Council Tax)) ir progresinį sandorio mokestį (žyminį žemės mokestį (angl. Stamp Duty Land Tax)). Aukštos būsto kainos, įtempta namų ūkių finansinė padėtis ir atsargesni skolinimo kriterijai greičiausiai ir toliau kliudys daug vidutines pajamas gaunančių namų ūkių tapti būsto savininkais. Tokiomis aplinkybėmis privati nuoma galėtų būti padaryta patrauklesne ir perspektyvesne ilgalaike alternatyva būsto nuosavybei;

| (13) | JK susiduria su nedarbo ir nepakankamo užimtumo, ypač jaunimo, problema. 2013 m. pradžioje nedarbo lygis siekė 7,8 % (palyginti su 10,9 % ES vidurkiu) ir numatoma, kad 2013 ir 2014 m. jis nesikeis. Jaunimo nedarbas gerokai didesnis: 2007 m. siekęs 14,3 % jis stabiliai didėjo ir šiuo metu siekia 20,7 %. Nedirbančio ir nesimokančio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose jaunimo dalis siekia 14,0 %. Atsižvelgiant į tai, kad BVP didėjo lėtai, per praėjusius metus užimtumas privačiajame sektoriuje smarkiai išaugo, tačiau našumas ir darbo užmokestis augo menkai. JK yra perteklinė žemos kvalifikacijos darbuotojų pasiūla ir jų paklausa mažėja, o trūksta aukštos kvalifikacijos profesinių ir techninių gebėjimų turinčių darbuotojų – tai iš dalies lemia nepakankamą išorės konkurencingumą. Nepaisant pastaraisiais metais padarytos tam tikros pažangos, didelė jaunimo dalis neturi reikiamų gebėjimų ir kvalifikacijų, kad galėtų sėkmingai konkuruoti darbo rinkoje. 15–25 metų amžiaus žemos kvalifikacijos jaunimo nedarbo lygis yra 37,2 % – gerokai didesnis už ES vidurkį. Per daug dėmesio esamoje profesinio rengimo ir mokymo politikoje skiriama pagrindiniams gebėjimams ir 2 lygio kvalifikacijai, o rinkoje didėja aukštesnės kvalifikacijos paklausa. Nors imtasi veiksmų pagerinti gamybinės praktikos programų kokybę, reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma kvalifikacijų sistema tebėra labai sudėtinga, o tai gali neigiamai veikti įmonių dalyvavimą gamybinės praktikos programose. Pasiremdama esamu susitarimu dėl jaunųjų darbuotojų JK galėtų įgyvendinti jaunimo garantijų programą ir spręsti jaunimo nedarbo ir nesimokančio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose jaunimo problemą; |
| --- | --- |

(13)

JK susiduria su nedarbo ir nepakankamo užimtumo, ypač jaunimo, problema. 2013 m. pradžioje nedarbo lygis siekė 7,8 % (palyginti su 10,9 % ES vidurkiu) ir numatoma, kad 2013 ir 2014 m. jis nesikeis. Jaunimo nedarbas gerokai didesnis: 2007 m. siekęs 14,3 % jis stabiliai didėjo ir šiuo metu siekia 20,7 %. Nedirbančio ir nesimokančio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose jaunimo dalis siekia 14,0 %. Atsižvelgiant į tai, kad BVP didėjo lėtai, per praėjusius metus užimtumas privačiajame sektoriuje smarkiai išaugo, tačiau našumas ir darbo užmokestis augo menkai. JK yra perteklinė žemos kvalifikacijos darbuotojų pasiūla ir jų paklausa mažėja, o trūksta aukštos kvalifikacijos profesinių ir techninių gebėjimų turinčių darbuotojų – tai iš dalies lemia nepakankamą išorės konkurencingumą. Nepaisant pastaraisiais metais padarytos tam tikros pažangos, didelė jaunimo dalis neturi reikiamų gebėjimų ir kvalifikacijų, kad galėtų sėkmingai konkuruoti darbo rinkoje. 15–25 metų amžiaus žemos kvalifikacijos jaunimo nedarbo lygis yra 37,2 % – gerokai didesnis už ES vidurkį. Per daug dėmesio esamoje profesinio rengimo ir mokymo politikoje skiriama pagrindiniams gebėjimams ir 2 lygio kvalifikacijai, o rinkoje didėja aukštesnės kvalifikacijos paklausa. Nors imtasi veiksmų pagerinti gamybinės praktikos programų kokybę, reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma kvalifikacijų sistema tebėra labai sudėtinga, o tai gali neigiamai veikti įmonių dalyvavimą gamybinės praktikos programose. Pasiremdama esamu susitarimu dėl jaunųjų darbuotojų JK galėtų įgyvendinti jaunimo garantijų programą ir spręsti jaunimo nedarbo ir nesimokančio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose jaunimo problemą;

| (14) | nuolatinė JK problema – mažos paskatos dirbti. Valdžios institucijos planuoja spręsti šią problemą įvesdamos universalųjį kreditą, kuris leis pradėjusiems dirbti asmenims išlaikyti didesnes išmokų pajamas. Nors universalusis kreditas galėtų teigiamai paveikti užimtumą, daug priklausys nuo to, kaip veiksmingai jis bus įgyvendintas, ir paramos paslaugų, be kita ko, sąveikos su kitomis išmokomis. Kita vertus, daug darbingo amžiaus žmonėms teikiamų išmokų ir mokesčių lengvatų iki 2016 m. didės po 1 % per metus – mažiau už projektuojamą infliacijos lygį, tačiau tai taip pat turėtų stiprinti paskatas dirbti. 2013 m. balandžio mėn. taip pat pradėta pertvarkyti kitas socialinės paramos išmokų sistemas. Kyla didesnio skurdo, įskaitant vaikų skurdo namų ūkiuose, kuriuose tėvai neranda darbo, rizika. Kita vertus, bendrųjų ir materialine padėtimi grindžiamų išmokų pensininkams mastas, dydis ir didėjimo tempas iš esmės nesumažėjo. Remiantis ankstyvaisiais darbo programos rezultatais, matyti, kad dar yra galimybių pagerinti jos vykdymą ir rezultatus. JK taip pat tenka spręsti ilgalaikį uždavinį padidinti tėvų užimtumą ir pagerinti galimybes pasinaudoti kokybiškomis ir įperkamomis vaikų priežiūros paslaugomis. JK vaikų, gyvenančių namų ūkiuose, kuriuose nė vienas iš tėvų nedirba, dalis yra antra pagal dydį Sąjungoje (17,3 %). Šiuo metu JK vaiko priežiūros kaina yra viena aukščiausių Sąjungoje – tai kelia didelių problemų antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui porų atveju ir vienišiems tėvams. 2010 m. tik 4 % vaikų iki trejų metų amžiaus naudojosi oficialiomis visos dienos vaikų priežiūros paslaugomis – tai gerokai mažiau už 14 % ES vidurkį; |
| --- | --- |

(14)

nuolatinė JK problema – mažos paskatos dirbti. Valdžios institucijos planuoja spręsti šią problemą įvesdamos universalųjį kreditą, kuris leis pradėjusiems dirbti asmenims išlaikyti didesnes išmokų pajamas. Nors universalusis kreditas galėtų teigiamai paveikti užimtumą, daug priklausys nuo to, kaip veiksmingai jis bus įgyvendintas, ir paramos paslaugų, be kita ko, sąveikos su kitomis išmokomis. Kita vertus, daug darbingo amžiaus žmonėms teikiamų išmokų ir mokesčių lengvatų iki 2016 m. didės po 1 % per metus – mažiau už projektuojamą infliacijos lygį, tačiau tai taip pat turėtų stiprinti paskatas dirbti. 2013 m. balandžio mėn. taip pat pradėta pertvarkyti kitas socialinės paramos išmokų sistemas. Kyla didesnio skurdo, įskaitant vaikų skurdo namų ūkiuose, kuriuose tėvai neranda darbo, rizika. Kita vertus, bendrųjų ir materialine padėtimi grindžiamų išmokų pensininkams mastas, dydis ir didėjimo tempas iš esmės nesumažėjo. Remiantis ankstyvaisiais darbo programos rezultatais, matyti, kad dar yra galimybių pagerinti jos vykdymą ir rezultatus. JK taip pat tenka spręsti ilgalaikį uždavinį padidinti tėvų užimtumą ir pagerinti galimybes pasinaudoti kokybiškomis ir įperkamomis vaikų priežiūros paslaugomis. JK vaikų, gyvenančių namų ūkiuose, kuriuose nė vienas iš tėvų nedirba, dalis yra antra pagal dydį Sąjungoje (17,3 %). Šiuo metu JK vaiko priežiūros kaina yra viena aukščiausių Sąjungoje – tai kelia didelių problemų antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui porų atveju ir vienišiems tėvams. 2010 m. tik 4 % vaikų iki trejų metų amžiaus naudojosi oficialiomis visos dienos vaikų priežiūros paslaugomis – tai gerokai mažiau už 14 % ES vidurkį;

| (15) | bendra JK įmonių skola yra gana didelė, tačiau kai kurios įmonės patiria sunkumų siekdamos gauti kreditų ir įmonių investicijų lygis tebėra labai žemas. Precedento neturintis įmonių investicijų sumažėjimas po 2007 m. lėmė tai, kad bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas nukrito iki 14,2 % BVP 2012 m. Tai trečias pagal prastumą rodiklis Sąjungoje. JK mažas įmonių MTTP išlaidų lygis, sumažėjęs nuo 1,17 % BVP 2001 m. iki 1,09 % 2011 m. Įmonių investicijos pradėjo šiek tiek didėti (2012 m. jos padidėjo 4,9 % per metus), tačiau investicijų lygis tebėra žemas. 2012 m. grynasis skolinimas įmonių sektoriui išliko neigiamas. Didelės įmonės, kurių balansas stiprus, gali skolintis istoriškai žemomis normomis, tačiau daug kitų įmonių, ypač MVĮ, patiria sunkumų siekdamos gauti kreditų. Padėtį dar blogina nedidelė konkurencija bankų sektoriuje. Jeigu būtų tinkamai įgyvendintos finansinės politikos komiteto rekomendacijos dėl atsargaus bankų kapitalo reikalavimų vertinimo ir nustatytų kapitalo trūkumų šalinimo, netrukdant skolinimo ekonomikai, tai turėtų padėti sustiprinti JK bankų sistemos finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

(15)

bendra JK įmonių skola yra gana didelė, tačiau kai kurios įmonės patiria sunkumų siekdamos gauti kreditų ir įmonių investicijų lygis tebėra labai žemas. Precedento neturintis įmonių investicijų sumažėjimas po 2007 m. lėmė tai, kad bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas nukrito iki 14,2 % BVP 2012 m. Tai trečias pagal prastumą rodiklis Sąjungoje. JK mažas įmonių MTTP išlaidų lygis, sumažėjęs nuo 1,17 % BVP 2001 m. iki 1,09 % 2011 m. Įmonių investicijos pradėjo šiek tiek didėti (2012 m. jos padidėjo 4,9 % per metus), tačiau investicijų lygis tebėra žemas. 2012 m. grynasis skolinimas įmonių sektoriui išliko neigiamas. Didelės įmonės, kurių balansas stiprus, gali skolintis istoriškai žemomis normomis, tačiau daug kitų įmonių, ypač MVĮ, patiria sunkumų siekdamos gauti kreditų. Padėtį dar blogina nedidelė konkurencija bankų sektoriuje. Jeigu būtų tinkamai įgyvendintos finansinės politikos komiteto rekomendacijos dėl atsargaus bankų kapitalo reikalavimų vertinimo ir nustatytų kapitalo trūkumų šalinimo, netrukdant skolinimo ekonomikai, tai turėtų padėti sustiprinti JK bankų sistemos finansinį stabilumą;

| (16) | JK turi atnaujinti ir patobulinti energetikos ir transporto infrastruktūrą. Be to, JK iki 2020 m. turi daug investuoti į naujus elektros energijos gamybos pajėgumus tiek tam, kad pakeistų senas elektrines, kurios turi būti uždarytos, tiek tam, kad įvykdytų įsipareigojimus dėl atsinaujinančiosios energijos ir laikytųsi griežtesnių standartų dėl išmetamo anglies dioksido kiekio. Atsinaujinančių išteklių energijos dalis, palyginti su bendru galutiniu energijos suvartojimu, siekia 3,8 % ir pagal šį rodiklį JK yra 25-oje vietoje iš 27 (ES vidurkis 13,0 %). Adekvačioms ir laiku vykdomoms investicijoms paskatinti būtinas reguliavimo tikrumas. JK transporto tinklams būdingi pajėgumo ir kokybės trūkumai yra struktūrinė ekonomikos problema, visų pirma prekių gamintojams, platintojams ir eksportuotojams. Šiuo metu yra didelis skirtų viešųjų bei privačiųjų lėšų ir numatomų transporto investicijų poreikių, kuriuos Vyriausybė siekia patenkinti pirmenybę teikdama viešosioms išlaidoms į infrastruktūrą ir pritraukdama papildomą privatųjį investavimą, atotrūkis. Transporto infrastruktūros statybos ir priežiūros vieneto sąnaudos JK taip pat išlieka aukštos; |
| --- | --- |

(16)

JK turi atnaujinti ir patobulinti energetikos ir transporto infrastruktūrą. Be to, JK iki 2020 m. turi daug investuoti į naujus elektros energijos gamybos pajėgumus tiek tam, kad pakeistų senas elektrines, kurios turi būti uždarytos, tiek tam, kad įvykdytų įsipareigojimus dėl atsinaujinančiosios energijos ir laikytųsi griežtesnių standartų dėl išmetamo anglies dioksido kiekio. Atsinaujinančių išteklių energijos dalis, palyginti su bendru galutiniu energijos suvartojimu, siekia 3,8 % ir pagal šį rodiklį JK yra 25-oje vietoje iš 27 (ES vidurkis 13,0 %). Adekvačioms ir laiku vykdomoms investicijoms paskatinti būtinas reguliavimo tikrumas. JK transporto tinklams būdingi pajėgumo ir kokybės trūkumai yra struktūrinė ekonomikos problema, visų pirma prekių gamintojams, platintojams ir eksportuotojams. Šiuo metu yra didelis skirtų viešųjų bei privačiųjų lėšų ir numatomų transporto investicijų poreikių, kuriuos Vyriausybė siekia patenkinti pirmenybę teikdama viešosioms išlaidoms į infrastruktūrą ir pritraukdama papildomą privatųjį investavimą, atotrūkis. Transporto infrastruktūros statybos ir priežiūros vieneto sąnaudos JK taip pat išlieka aukštos;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią JK ekonominės politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei JK politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią JK ekonominės politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei JK politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

| (18) | Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) pateikė visų pirma 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(18)

Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) pateikė visų pirma 1 rekomendacijoje;

| (19) | Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2, 3, 5 ir 6 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(19)

Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2, 3, 5 ir 6 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2013/14 m. ir vėliau įgyvendinti sustiprintą biudžeto strategiją, paremtą pakankamai tiksliai nustatytomis priemonėmis. Laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2014/2015 m. ir įgyvendinti fiskalinius veiksmus, nurodytus Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą, bei tvariai sumažinti didelį viešojo sektoriaus skolos santykį. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo koregavimo pajėgumą didinančias ir augimą skatinančias struktūrines reformas. Tęsti diferencijuotą, augimą skatinantį fiskalinių sąlygų griežtinimą, be kita ko, pirmenybę teikiant reikiamu laiku atliekamoms didelę ekonominę naudą teikiančioms kapitalo išlaidoms, ir laikantis subalansuoto požiūrio į konsolidavimo priemonių sudėtį bei skatinant vidutinės trukmės ir ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Siekiant padidinti pajamas reikia daugiau taikyti standartinį PVM tarifą. |
| --- | --- |

1.

2013/14 m. ir vėliau įgyvendinti sustiprintą biudžeto strategiją, paremtą pakankamai tiksliai nustatytomis priemonėmis. Laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2014/2015 m. ir įgyvendinti fiskalinius veiksmus, nurodytus Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą, bei tvariai sumažinti didelį viešojo sektoriaus skolos santykį. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo koregavimo pajėgumą didinančias ir augimą skatinančias struktūrines reformas. Tęsti diferencijuotą, augimą skatinantį fiskalinių sąlygų griežtinimą, be kita ko, pirmenybę teikiant reikiamu laiku atliekamoms didelę ekonominę naudą teikiančioms kapitalo išlaidoms, ir laikantis subalansuoto požiūrio į konsolidavimo priemonių sudėtį bei skatinant vidutinės trukmės ir ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Siekiant padidinti pajamas reikia daugiau taikyti standartinį PVM tarifą.

| 2. | Imtis tolesnių priemonių būsto pasiūlai padidinti, be kita ko, toliau liberalizuojant erdvės planavimo teisės aktus ir užtikrinant veiksmingą planavimo sistemos veikimą. Užtikrinti, kad būsto politika, be kita ko, paramos pirkimui schema, neskatintų per didelio ir neatsakingo skolinimosi; ir skatinti didesnę pasiūlą, kad išvengti būsto kainų didėjimo. Vykdyti reformas, įskaitant žemės ir turto mokesčių srityse, siekiant sumažinti iškraipymus ir skatinti savalaikę gyvenamųjų namų statybą. Imtis priemonių pagerinti nuomos rinkų veikimą, visų pirma ilgalaikės nuomos sąlygas padarant patrauklesnes tiek nuomininkas, tiek savininkams. |
| --- | --- |

2.

Imtis tolesnių priemonių būsto pasiūlai padidinti, be kita ko, toliau liberalizuojant erdvės planavimo teisės aktus ir užtikrinant veiksmingą planavimo sistemos veikimą. Užtikrinti, kad būsto politika, be kita ko, paramos pirkimui schema, neskatintų per didelio ir neatsakingo skolinimosi; ir skatinti didesnę pasiūlą, kad išvengti būsto kainų didėjimo. Vykdyti reformas, įskaitant žemės ir turto mokesčių srityse, siekiant sumažinti iškraipymus ir skatinti savalaikę gyvenamųjų namų statybą. Imtis priemonių pagerinti nuomos rinkų veikimą, visų pirma ilgalaikės nuomos sąlygas padarant patrauklesnes tiek nuomininkas, tiek savininkams.

| 3. | Pagal susitarimą dėl jaunųjų darbuotojų stiprinti priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti, pavyzdžiui, vykdant jaunimo garantijų programą. Padidinti gamybinės praktikos kokybę ir trukmę, supaprastinti kvalifikacijų sistemą ir sustiprinti darbdavių įsipareigojimą, visų pirma susijusį su aukštesnio ir vidutinio lygio techninių gebėjimų ugdymu. Sumažinti 18–24 metų amžiaus asmenų, turinčių labai prastus bendruosius gebėjimus, skaičių, be kita ko, veiksmingai įgyvendinant stažuočių programą. |
| --- | --- |

3.

Pagal susitarimą dėl jaunųjų darbuotojų stiprinti priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti, pavyzdžiui, vykdant jaunimo garantijų programą. Padidinti gamybinės praktikos kokybę ir trukmę, supaprastinti kvalifikacijų sistemą ir sustiprinti darbdavių įsipareigojimą, visų pirma susijusį su aukštesnio ir vidutinio lygio techninių gebėjimų ugdymu. Sumažinti 18–24 metų amžiaus asmenų, turinčių labai prastus bendruosius gebėjimus, skaičių, be kita ko, veiksmingai įgyvendinant stažuočių programą.

| 4. | Padidinti pastangas remti mažas pajamas gaunančius namų ūkius ir sumažinti vaikų skurdą užtikrinant, kad universaliuoju kreditu ir kitomis socialinės gerovės reformomis būtų sukurta teisinga mokesčių ir išmokų sistema, apimanti aiškesnes paskatas dirbti ir paramos paslaugas. Paspartinti planuojamų priemonių sumažinti vaikų priežiūros išlaidas įgyvendinimą ir pagerinti vaikų priežiūros paslaugų kokybę bei galimybes jas gauti. |
| --- | --- |

4.

Padidinti pastangas remti mažas pajamas gaunančius namų ūkius ir sumažinti vaikų skurdą užtikrinant, kad universaliuoju kreditu ir kitomis socialinės gerovės reformomis būtų sukurta teisinga mokesčių ir išmokų sistema, apimanti aiškesnes paskatas dirbti ir paramos paslaugas. Paspartinti planuojamų priemonių sumažinti vaikų priežiūros išlaidas įgyvendinimą ir pagerinti vaikų priežiūros paslaugų kokybę bei galimybes jas gauti.

| 5. | Imtis tolesnių veiksmų siekiant padidinti bankų ir ne bankų teikiamą finansavimą įmonių sektoriui, kartu užtikrinant, kad priemonės pirmiausia būtų skiriamos perspektyvioms įmonėms, visų pirma MVĮ. Sumažinti kliūtis patekti į bankų sektorių, sumažinti perėjimo sąnaudas ir pagerinti sąlygas atsirasti bankams varžovams parduodant bankų turtą. Veiksmingai įgyvendinti finansinės politikos komiteto rekomendacijas dėl atsargaus bankų kapitalo reikalavimų vertinimo ir dėl nustatytų kapitalo trūkumų šalinimo. |
| --- | --- |

5.

Imtis tolesnių veiksmų siekiant padidinti bankų ir ne bankų teikiamą finansavimą įmonių sektoriui, kartu užtikrinant, kad priemonės pirmiausia būtų skiriamos perspektyvioms įmonėms, visų pirma MVĮ. Sumažinti kliūtis patekti į bankų sektorių, sumažinti perėjimo sąnaudas ir pagerinti sąlygas atsirasti bankams varžovams parduodant bankų turtą. Veiksmingai įgyvendinti finansinės politikos komiteto rekomendacijas dėl atsargaus bankų kapitalo reikalavimų vertinimo ir dėl nustatytų kapitalo trūkumų šalinimo.

| 6. | Imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama padėti laiku padidinti investicijas į tinklų infrastruktūrą, visų pirma skatinant veiksmingesnius ir patikimesnius planavimo ir sprendimų priėmimo procesus. Užtikrinti stabilią investicijoms į naujus energijos gamybos pajėgumus, įskaitant į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, skirtą reguliavimo sistemą. Pagerinti transporto tinklų pajėgumus ir kokybę, užtikrinant didesnį nuspėjamumą ir tikrumą dėl planavimo bei finansavimo ir pasitelkiant veiksmingiausią viešųjų ir privačiųjų kapitalo šaltinių derinį. |
| --- | --- |

6.

Imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama padėti laiku padidinti investicijas į tinklų infrastruktūrą, visų pirma skatinant veiksmingesnius ir patikimesnius planavimo ir sprendimų priėmimo procesus. Užtikrinti stabilią investicijoms į naujus energijos gamybos pajėgumus, įskaitant į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, skirtą reguliavimo sistemą. Pagerinti transporto tinklų pajėgumus ir kokybę, užtikrinant didesnį nuspėjamumą ir tikrumą dėl planavimo bei finansavimo ir pasitelkiant veiksmingiausią viešųjų ir privačiųjų kapitalo šaltinių derinį.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

3

(4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 91.

4

(5)  2009/10 m. laikotarpis reiškia finansinius metus, kurie prasideda 2009 m. balandžio 1 d. ir baigiasi 2010 m. kovo 31 d.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/97

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2013 m. liepos 9 d.

dėl valstybių narių, kurių valiuta euro, bendrųjų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

2013/C 217/24

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | Euro grupei tenka ypatinga euro zonos ekonomikos valdymo atsakomybė. Ekonomikos ir finansų krizė aiškiai parodė glaudžias tarpusavio sąsajas euro zonoje ir tai, kad reikia nuoseklaus bendro politikos kurso, kuriuo atsižvelgiama į valstybių narių, kurių valiuta yra euro (toliau – euro zonos valstybės narės), vienos kitai daromą didelį šalutinį poveikį, taip pat veiksmingo politikos koordinavimo priemonių, kad būtų galima greitai reaguoti į ekonominės aplinkos pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

Euro grupei tenka ypatinga euro zonos ekonomikos valdymo atsakomybė. Ekonomikos ir finansų krizė aiškiai parodė glaudžias tarpusavio sąsajas euro zonoje ir tai, kad reikia nuoseklaus bendro politikos kurso, kuriuo atsižvelgiama į valstybių narių, kurių valiuta yra euro (toliau – euro zonos valstybės narės), vienos kitai daromą didelį šalutinį poveikį, taip pat veiksmingo politikos koordinavimo priemonių, kad būtų galima greitai reaguoti į ekonominės aplinkos pokyčius;

| (2) | euro zonos valstybės narės, 2012 m. kovo 2 d. pasirašiusios Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje, įsipareigojo vykdyti papildomas plataus užmojo politikos reformas ir koordinuoti politiką. 2013 m. įsigaliojus dviejų teisės aktų rinkinio reglamentams (3) (toliau – dviejų teisės aktų rinkinys) dar labiau sustiprės biudžeto ir ekonominės politikos koordinavimas euro zonoje; |
| --- | --- |

(2)

euro zonos valstybės narės, 2012 m. kovo 2 d. pasirašiusios Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje, įsipareigojo vykdyti papildomas plataus užmojo politikos reformas ir koordinuoti politiką. 2013 m. įsigaliojus dviejų teisės aktų rinkinio reglamentams (3) (toliau – dviejų teisės aktų rinkinys) dar labiau sustiprės biudžeto ir ekonominės politikos koordinavimas euro zonoje;

| (3) | šiuo metu dedamos pastangos toliau stiprinti ekonominę ir pinigų sąjungą. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pateikė komunikatą dėl stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projekto. Projekte nurodytas veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos loginis pagrindimas ir tikslai, taip pat priemonės ir veiksmai, kuriais būtų įmanoma juos įgyvendinti. Projektu siekta pradėti diskusijas Europos mastu. 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisija pateikė Bankų sąjungos kūrimo gaires. Prie šio pasiūlymo pridėtas pasiūlymas dėl dviejų reglamentų, reikalingų bendram priežiūros mechanizmui sukurti. 2012 m. gruodžio 5 d. Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas paskelbė glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos Pirmininku, Euro grupės Pirmininku ir ECB Pirmininku parengtą pranešimą, kuriame pateiktas konkretus veiksmų planas su įgyvendinimo terminais tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti. Pagrindinės plane aptariamos sritys – finansinės, fiskalinės ir ekonominės politikos sistema ir demokratinis teisėtumas bei atskaitomybė.
  2012 m. gruodžio 14 d. valstybių narių valstybių arba vyriausybių vadovai nusprendė tęsti darbą dėl ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo veiksmų plano, pripažindami euro zonos valstybių narių ekonomikos tarpusavio priklausomybę ir naudą, kurią euro zonos stabilumas gali duoti jos nariams ir visai Sąjungai; |
| --- | --- |

(3)

šiuo metu dedamos pastangos toliau stiprinti ekonominę ir pinigų sąjungą. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pateikė komunikatą dėl stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projekto. Projekte nurodytas veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos loginis pagrindimas ir tikslai, taip pat priemonės ir veiksmai, kuriais būtų įmanoma juos įgyvendinti. Projektu siekta pradėti diskusijas Europos mastu. 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisija pateikė Bankų sąjungos kūrimo gaires. Prie šio pasiūlymo pridėtas pasiūlymas dėl dviejų reglamentų, reikalingų bendram priežiūros mechanizmui sukurti. 2012 m. gruodžio 5 d. Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas paskelbė glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos Pirmininku, Euro grupės Pirmininku ir ECB Pirmininku parengtą pranešimą, kuriame pateiktas konkretus veiksmų planas su įgyvendinimo terminais tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti. Pagrindinės plane aptariamos sritys – finansinės, fiskalinės ir ekonominės politikos sistema ir demokratinis teisėtumas bei atskaitomybė.

2012 m. gruodžio 14 d. valstybių narių valstybių arba vyriausybių vadovai nusprendė tęsti darbą dėl ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo veiksmų plano, pripažindami euro zonos valstybių narių ekonomikos tarpusavio priklausomybę ir naudą, kurią euro zonos stabilumas gali duoti jos nariams ir visai Sąjungai;

| (4) | Europos Parlamentas deramai dalyvauja Europos semestro procese ir savo nuomonę dėl ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo išreiškė 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliucijoje „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamentas deramai dalyvauja Europos semestro procese ir savo nuomonę dėl ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo išreiškė 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliucijoje „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“;

| (5) | euro zonoje krizė valdoma labai ryžtingai. Visos valstybės narės ir ES institucijos neabejotinai įsipareigojo išsaugoti euro zonos vientisumą. Tačiau, siekiant visiškai užtikrinti veiksmingą euro zonos masto veiksmų koordinavimą, reikia dar pagerinti euro zonos valdymo ir Euro grupės vykdomų krizės valdymo veiksmų veiksmingumą. Stipresnis koordinavimas taip pat reikalingas, kad būtų užtikrintas nuoseklus bendras politikos kursas euro zonoje ir įgyvendintos būtinos politikos priemonės. Pasiekus šiuos tikslus sustiprės piliečių ir rinkų pasitikėjimas – tai prisidės prie euro zonos ekonomikos atsigavimo ir finansinio stabilumo; |
| --- | --- |

(5)

euro zonoje krizė valdoma labai ryžtingai. Visos valstybės narės ir ES institucijos neabejotinai įsipareigojo išsaugoti euro zonos vientisumą. Tačiau, siekiant visiškai užtikrinti veiksmingą euro zonos masto veiksmų koordinavimą, reikia dar pagerinti euro zonos valdymo ir Euro grupės vykdomų krizės valdymo veiksmų veiksmingumą. Stipresnis koordinavimas taip pat reikalingas, kad būtų užtikrintas nuoseklus bendras politikos kursas euro zonoje ir įgyvendintos būtinos politikos priemonės. Pasiekus šiuos tikslus sustiprės piliečių ir rinkų pasitikėjimas – tai prisidės prie euro zonos ekonomikos atsigavimo ir finansinio stabilumo;

| (6) | įgyvendinus minėtą dviejų teisės aktų rinkinį bus papildomai sustiprinta biudžeto priežiūra euro zonoje. Dviejų teisės aktų rinkinyje Euro grupei suteikiamas vaidmuo aptariant atskirų valstybių narių biudžeto projektus ir visos euro zonos biudžetines perspektyvas, siekiant užtikrinti tinkamas bendras biudžeto kryptis. Šios diskusijos grindžiamos Komisijos nuomonėmis dėl preliminarių euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų ir bendru Komisijos atliktu preliminarių euro zonos biudžeto planų projektų ir jų sąveikos vertinimu. Vykdant fiskalinį konsolidavimą visoje euro zonoje pagrindinis uždavinys – užtikrinti, kad ilgainiui imtų stabiliai mažėti skolos santykis su BVP. Tai galima padaryti vykdant diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinančią fiskalinio konsolidavimo politiką ir kartu skatinant augimo potencialą euro zonoje.
  Pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį numatomas biudžeto koregavimas, kuris struktūriškai apibrėžtas siekiant užtikrinti nominalią pamatinę vertę, atsižvelgiant į atskirų šalių skirtumus, susijusius su tvarumui kylančia rizika trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais; vykdant koregavimą gali veikti automatiniai stabilizatoriai. Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį numatomas laipsniškas koregavimas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslų; taikomas kriterijus yra 0,5 % metinis struktūrinis pagerėjimas. Tai gali būti moduliuojama kiekvienai šaliai atskirai, atsižvelgiant į ciklo sąlygas ir skolos tvarumo riziką. Fiskalinės politikos patikimumas vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų užtikrinus, kad valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų struktūra geriau atspindėtų įvairių išlaidų punktų ir pajamų šaltinių poveikį augimui. Be to, ekonomikos augimo potencialą galima būtų padidinti ėmusis papildomų struktūrinių reformų ir išnaudojant ES esamos fiskalinės sistemos teikiamas galimybes našių viešųjų investicijų poreikius suderinti su Stabilumo ir augimo pakto prevencinėje dalyje nustatytais fiskalinės drausmės tikslais; |
| --- | --- |

(6)

įgyvendinus minėtą dviejų teisės aktų rinkinį bus papildomai sustiprinta biudžeto priežiūra euro zonoje. Dviejų teisės aktų rinkinyje Euro grupei suteikiamas vaidmuo aptariant atskirų valstybių narių biudžeto projektus ir visos euro zonos biudžetines perspektyvas, siekiant užtikrinti tinkamas bendras biudžeto kryptis. Šios diskusijos grindžiamos Komisijos nuomonėmis dėl preliminarių euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų ir bendru Komisijos atliktu preliminarių euro zonos biudžeto planų projektų ir jų sąveikos vertinimu. Vykdant fiskalinį konsolidavimą visoje euro zonoje pagrindinis uždavinys – užtikrinti, kad ilgainiui imtų stabiliai mažėti skolos santykis su BVP. Tai galima padaryti vykdant diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinančią fiskalinio konsolidavimo politiką ir kartu skatinant augimo potencialą euro zonoje.

Pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį numatomas biudžeto koregavimas, kuris struktūriškai apibrėžtas siekiant užtikrinti nominalią pamatinę vertę, atsižvelgiant į atskirų šalių skirtumus, susijusius su tvarumui kylančia rizika trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais; vykdant koregavimą gali veikti automatiniai stabilizatoriai. Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį numatomas laipsniškas koregavimas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslų; taikomas kriterijus yra 0,5 % metinis struktūrinis pagerėjimas. Tai gali būti moduliuojama kiekvienai šaliai atskirai, atsižvelgiant į ciklo sąlygas ir skolos tvarumo riziką. Fiskalinės politikos patikimumas vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų užtikrinus, kad valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų struktūra geriau atspindėtų įvairių išlaidų punktų ir pajamų šaltinių poveikį augimui. Be to, ekonomikos augimo potencialą galima būtų padidinti ėmusis papildomų struktūrinių reformų ir išnaudojant ES esamos fiskalinės sistemos teikiamas galimybes našių viešųjų investicijų poreikius suderinti su Stabilumo ir augimo pakto prevencinėje dalyje nustatytais fiskalinės drausmės tikslais;

| (7) | dauguma rizikos rodiklių, susijusių su ES finansų rinkomis ir rinkos nuotaikomis, palyginti su 2012 m., pagerėjo, nes susilpnėjo savaime išsipildančių ardomojo pobūdžio pasitikėjimo spiralių intensyvumas. Tačiau didelis rinkos susiskaidymas neišnyko. Pačių bankų finansavimo sąlygos pagerėjo, bet realiosios ekonomikos kreditavimas dėl to dar neįsibėgėjo, o atskirose valstybėse narėse bankų skolinimo aktyvumas ir finansavimo kainos privačiajam sektoriui vis dar labai skiriasi. Dabartinėmis aplinkybėmis esminis uždavinys – palengvinti tvarkingo finansinio įsiskolinimo mažinimo tiek bankų sektoriuje, tiek ne finansų privačiajame sektoriuje sąlygas, kartu palaikant naujų kreditų srautą našioms realiosios ekonomikos ir ypač mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) reikmėms; |
| --- | --- |

(7)

dauguma rizikos rodiklių, susijusių su ES finansų rinkomis ir rinkos nuotaikomis, palyginti su 2012 m., pagerėjo, nes susilpnėjo savaime išsipildančių ardomojo pobūdžio pasitikėjimo spiralių intensyvumas. Tačiau didelis rinkos susiskaidymas neišnyko. Pačių bankų finansavimo sąlygos pagerėjo, bet realiosios ekonomikos kreditavimas dėl to dar neįsibėgėjo, o atskirose valstybėse narėse bankų skolinimo aktyvumas ir finansavimo kainos privačiajam sektoriui vis dar labai skiriasi. Dabartinėmis aplinkybėmis esminis uždavinys – palengvinti tvarkingo finansinio įsiskolinimo mažinimo tiek bankų sektoriuje, tiek ne finansų privačiajame sektoriuje sąlygas, kartu palaikant naujų kreditų srautą našioms realiosios ekonomikos ir ypač mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) reikmėms;

| (8) | vėl atverti kreditų kanalą padėtų tolesnis bankų balansų koregavimas ir tolesnis nuosavo turto rezervų stiprinimas. Šiuo atžvilgiu bendro priežiūros mechanizmo ir Europos bankininkystės institucijos (EBI) atlikti turto kokybės vertinimai ir testavimai nepalankiausiomis sąlygomis suteiks daugiau skaidrumo bankų balansų klausimu, padės nustatyti likusias pažeidžiamas sritis ir taip sustiprins pasitikėjimą visu sektoriumi. Tolesnio finansų rinkos susiskaidymo ir finansinių neramumų rizika rodo, kad euro zonai labai svarbu sparčiai kurti bankų sąjungą ir kartu vengti ad hoc bankų pertvarkymo metodų; |
| --- | --- |

(8)

vėl atverti kreditų kanalą padėtų tolesnis bankų balansų koregavimas ir tolesnis nuosavo turto rezervų stiprinimas. Šiuo atžvilgiu bendro priežiūros mechanizmo ir Europos bankininkystės institucijos (EBI) atlikti turto kokybės vertinimai ir testavimai nepalankiausiomis sąlygomis suteiks daugiau skaidrumo bankų balansų klausimu, padės nustatyti likusias pažeidžiamas sritis ir taip sustiprins pasitikėjimą visu sektoriumi. Tolesnio finansų rinkos susiskaidymo ir finansinių neramumų rizika rodo, kad euro zonai labai svarbu sparčiai kurti bankų sąjungą ir kartu vengti ad hoc bankų pertvarkymo metodų;

| (9) | visoje euro zonoje reikia imtis struktūrinių reformų, kad pagerėtų produktų ir darbo rinkų veikimas siekiant skatinti konkurencingumą ir kad būtų paremtas vykstantis koregavimo procesas ir užtikrintas tvarus išteklių perskirstymas. Be to, struktūrinės reformos ypač svarbios sudarant palankias perbalansavimo ir finansinio įsiskolinimo mažinimo sąlygas. Deficito valstybėse narėse padidėjus konkurencingumui padidės grynasis eksportas ir tai padės augimo modelį labiau grįsti našesniais, darbui mažiau imliais, užsienio prekybai atvirais sektoriais, o kartu bus remiamas ekonomikos atsigavimas ir mažinamas skolos santykis. Be to, reformos, skirtos konkurencijai einamosios sąskaitos pertekliaus valstybėse narėse gerinti, galėtų padėti perskirstyti išteklius ir paskatinti investicijas užsienio prekybai uždaruose sektoriuose. Taip sustiprėtų vidaus paklausos vaidmuo augimo struktūroje ir koregavimas euro zonoje taptų simetriškesnis. Kartu krizės poveikis euro zonos valstybių narių užimtumui iš esmės buvo asimetriškas – labiausiai nukentėjo tos valstybės narės, kurių vidaus paklausa kardinaliai pasikeitus einamosios sąskaitos padėčiai susitraukė labiausiai. Jeigu ciklinis nedarbas nėra veiksmingai ir greitai absorbuojamas, gali įvykti histerezės reiškinys, kai nedarbas įsigali ir mažiau reaguoja į darbo užmokesčio dinamiką. Todėl struktūrinės reformos darbo rinkoje tebėra ypač svarbios siekiant sumažinti socialinei sanglaudai ir būsimo augimo potencialui euro zonoje kylančią riziką. 2012 m. kovo 2 d. pasirašiusios Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje euro zonos valstybės narės įsipareigojo ex ante aptarti ir atitinkamais atvejais koordinuoti nacionalinius pagrindinių ekonomikos reformų planus, siekiant nustatyti geriausios praktikos lyginamuosius standartus ir kurti glaudžiau koordinuojamą ekonominę politiką. Euro grupė turėtų stebėti jau patvirtintų priemonių poveikį siekdama prireikus skatinti imtis papildomų veiksmų ir su didesniu užmoju įgyvendinti reformas pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

(9)

visoje euro zonoje reikia imtis struktūrinių reformų, kad pagerėtų produktų ir darbo rinkų veikimas siekiant skatinti konkurencingumą ir kad būtų paremtas vykstantis koregavimo procesas ir užtikrintas tvarus išteklių perskirstymas. Be to, struktūrinės reformos ypač svarbios sudarant palankias perbalansavimo ir finansinio įsiskolinimo mažinimo sąlygas. Deficito valstybėse narėse padidėjus konkurencingumui padidės grynasis eksportas ir tai padės augimo modelį labiau grįsti našesniais, darbui mažiau imliais, užsienio prekybai atvirais sektoriais, o kartu bus remiamas ekonomikos atsigavimas ir mažinamas skolos santykis. Be to, reformos, skirtos konkurencijai einamosios sąskaitos pertekliaus valstybėse narėse gerinti, galėtų padėti perskirstyti išteklius ir paskatinti investicijas užsienio prekybai uždaruose sektoriuose. Taip sustiprėtų vidaus paklausos vaidmuo augimo struktūroje ir koregavimas euro zonoje taptų simetriškesnis. Kartu krizės poveikis euro zonos valstybių narių užimtumui iš esmės buvo asimetriškas – labiausiai nukentėjo tos valstybės narės, kurių vidaus paklausa kardinaliai pasikeitus einamosios sąskaitos padėčiai susitraukė labiausiai. Jeigu ciklinis nedarbas nėra veiksmingai ir greitai absorbuojamas, gali įvykti histerezės reiškinys, kai nedarbas įsigali ir mažiau reaguoja į darbo užmokesčio dinamiką. Todėl struktūrinės reformos darbo rinkoje tebėra ypač svarbios siekiant sumažinti socialinei sanglaudai ir būsimo augimo potencialui euro zonoje kylančią riziką. 2012 m. kovo 2 d. pasirašiusios Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje euro zonos valstybės narės įsipareigojo ex ante aptarti ir atitinkamais atvejais koordinuoti nacionalinius pagrindinių ekonomikos reformų planus, siekiant nustatyti geriausios praktikos lyginamuosius standartus ir kurti glaudžiau koordinuojamą ekonominę politiką. Euro grupė turėtų stebėti jau patvirtintų priemonių poveikį siekdama prireikus skatinti imtis papildomų veiksmų ir su didesniu užmoju įgyvendinti reformas pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas,

REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms, nedarant poveikio Tarybos kompetencijai valstybių narių ekonominės politikos koordinavimo srityje, atskirai ir kartu, o svarbiausia, koordinuojant ekonominę politiką Euro grupėje, 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Prisiimti atsakomybę už bendrą politikos kursą euro zonoje, kad būtų užtikrintas tinkamas euro zonos veikimas, stiprinamas ekonomikos augimas ir didinamas užimtumas, ir tęsti ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo darbą. Sudaryti sąlygas Euro grupei atlikti vieną iš svarbiausių vaidmenų taikant patobulintą priežiūros sistemą euro zonos valstybėms narėms, kad būtų koordinuojamos ir stebimos nacionalinio ir euro zonos lygmens reformos, būtinos euro zonos stabilumui bei atsparumui užtikrinti, ir užtikrintas politikos nuoseklumas, ir rengiant euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus. |
| --- | --- |

1.

Prisiimti atsakomybę už bendrą politikos kursą euro zonoje, kad būtų užtikrintas tinkamas euro zonos veikimas, stiprinamas ekonomikos augimas ir didinamas užimtumas, ir tęsti ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo darbą. Sudaryti sąlygas Euro grupei atlikti vieną iš svarbiausių vaidmenų taikant patobulintą priežiūros sistemą euro zonos valstybėms narėms, kad būtų koordinuojamos ir stebimos nacionalinio ir euro zonos lygmens reformos, būtinos euro zonos stabilumui bei atsparumui užtikrinti, ir užtikrintas politikos nuoseklumas, ir rengiant euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus.

| 2. | Užtikrinti, kad Euro grupė stebėtų ir koordinuotų euro zonos valstybių narių fiskalinę politiką ir bendras visos euro zonos biudžeto kryptis siekiant užtikrinti ekonomikos augimą skatinančią ir diferencijuotą fiskalinę politiką. Tuo tikslu Euro grupė turėtų aptarti Komisijos nuomones dėl preliminarių visų euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų ir bendrą visos euro zonos biudžetų būklę ir perspektyvas remdamasi bendru Komisijos atliktu preliminarių biudžeto planų projektų ir jų sąveikos vertinimu. Koordinavimas turėtų padėti užtikrinti, kad fiskalinio konsolidavimo tempas būtų diferencijuotas pagal fiskalinę ir ekonominę euro zonos valstybių narių būklę, biudžeto koregavimą apibrėžus struktūriniu požiūriu pagal Stabilumo ir augimo paktą, sudaryti sąlygas vykdant koregavimą veikti automatiniams stabilizatoriams ir užtikrinti, kad, siekiant padidinti fiskalinės politikos patikimumą vidutinės trukmės laikotarpiu, fiskalinis konsolidavimas būtų remiamas taikant bendrą veiksmingą, augimą skatinantį išlaidų ir pajamų struktūros kompleksą ir vykdant tinkamas struktūrines reformas, kuriomis didinamas ekonomikos augimo potencialas. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti, kad Euro grupė stebėtų ir koordinuotų euro zonos valstybių narių fiskalinę politiką ir bendras visos euro zonos biudžeto kryptis siekiant užtikrinti ekonomikos augimą skatinančią ir diferencijuotą fiskalinę politiką. Tuo tikslu Euro grupė turėtų aptarti Komisijos nuomones dėl preliminarių visų euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų ir bendrą visos euro zonos biudžetų būklę ir perspektyvas remdamasi bendru Komisijos atliktu preliminarių biudžeto planų projektų ir jų sąveikos vertinimu. Koordinavimas turėtų padėti užtikrinti, kad fiskalinio konsolidavimo tempas būtų diferencijuotas pagal fiskalinę ir ekonominę euro zonos valstybių narių būklę, biudžeto koregavimą apibrėžus struktūriniu požiūriu pagal Stabilumo ir augimo paktą, sudaryti sąlygas vykdant koregavimą veikti automatiniams stabilizatoriams ir užtikrinti, kad, siekiant padidinti fiskalinės politikos patikimumą vidutinės trukmės laikotarpiu, fiskalinis konsolidavimas būtų remiamas taikant bendrą veiksmingą, augimą skatinantį išlaidų ir pajamų struktūros kompleksą ir vykdant tinkamas struktūrines reformas, kuriomis didinamas ekonomikos augimo potencialas.

| 3. | Euro grupėje įvertinti atskirų euro zonos valstybių narių skolinimo (visų pirma MVĮ) normų skirtumų priežastis; išnagrinėti euro zonos finansų rinkų susiskaidymo pasekmes ir padėti nustatyti būdus, kaip išspręsti šią problemą. |
| --- | --- |

3.

Euro grupėje įvertinti atskirų euro zonos valstybių narių skolinimo (visų pirma MVĮ) normų skirtumų priežastis; išnagrinėti euro zonos finansų rinkų susiskaidymo pasekmes ir padėti nustatyti būdus, kaip išspręsti šią problemą.

| 4. | Remiantis pastarųjų metų rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu skatinti tolesnį bankų balansų koregavimą, kaip vieną iš būdų susiskaidymui bendrojoje rinkoje mažinti ir kreditų srautui gerinti realiosios ekonomikos ir ypač MVĮ reikmėms. Tuo tikslu: a) užtikrinti, kad balansų vertinimai ir testavimai nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuos turi atlikti bendras priežiūros mechanizmas bendradarbiaudamas su EBI, būtų užbaigti pagal sutartą tvarkaraštį; b) užtikrinti vienodas sąlygas, kai rekapitalizuojant bankus taikomi naštos pasidalijimo reikalavimai; c) užtikrinti, kad atliekant balansų vertinimus ir testavimus nepalankiausiomis sąlygomis būtų galima taikyti patikimas fiskalinio stabilumo stiprinimo priemones; d) panaikinti priežiūrines paskatas bankams siekti, kad turtas atitiktų įsipareigojimus kiekvienoje valstybėje atskirai; ir e) sparčiau imtis būtinų veiksmų kuriant bankų sąjungą, kaip nurodė Europos Vadovų Taryba. |
| --- | --- |

4.

Remiantis pastarųjų metų rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu skatinti tolesnį bankų balansų koregavimą, kaip vieną iš būdų susiskaidymui bendrojoje rinkoje mažinti ir kreditų srautui gerinti realiosios ekonomikos ir ypač MVĮ reikmėms. Tuo tikslu: a) užtikrinti, kad balansų vertinimai ir testavimai nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuos turi atlikti bendras priežiūros mechanizmas bendradarbiaudamas su EBI, būtų užbaigti pagal sutartą tvarkaraštį; b) užtikrinti vienodas sąlygas, kai rekapitalizuojant bankus taikomi naštos pasidalijimo reikalavimai; c) užtikrinti, kad atliekant balansų vertinimus ir testavimus nepalankiausiomis sąlygomis būtų galima taikyti patikimas fiskalinio stabilumo stiprinimo priemones; d) panaikinti priežiūrines paskatas bankams siekti, kad turtas atitiktų įsipareigojimus kiekvienoje valstybėje atskirai; ir e) sparčiau imtis būtinų veiksmų kuriant bankų sąjungą, kaip nurodė Europos Vadovų Taryba.

| 5. | Iš anksto koordinuoti euro zonos valstybių narių pagrindinių ekonominių reformų planus. Stebėti struktūrinių reformų, visų pirma darbo ir produktų rinkose, įgyvendinimą ir vertinti jų poveikį euro zonai, atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas atskiroms euro zonos valstybėms narėms. Skatinti tolesnį koregavimą euro zonoje užtikrinant, kad būtų ištaisytas išorės ir vidaus disbalansas, inter alia, nuodugniai vykdant reformas, kuriomis sprendžiamos su taupymu ir investavimu susijusio iškreipto elgesio problemos ir valstybėse narėse, kurioms būdingas einamosios sąskaitos deficitas, ir tose, kurioms būdingas jo perteklius. Imtis veiksmų, būtinų siekiant veiksmingai įgyvendinti makroekonominio disbalanso procedūrą, visų pirma įvertinti pažangą, susijusią su valstybių narių, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas, įsipareigojimais vykdyti reformas ir su valstybių narių, kuriose dėl susidariusio disbalanso reikia imtis ryžtingų veiksmų, kad būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis kitoms euro zonos šalims, įgyvendinamomis reformomis. |
| --- | --- |

5.

Iš anksto koordinuoti euro zonos valstybių narių pagrindinių ekonominių reformų planus. Stebėti struktūrinių reformų, visų pirma darbo ir produktų rinkose, įgyvendinimą ir vertinti jų poveikį euro zonai, atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas atskiroms euro zonos valstybėms narėms. Skatinti tolesnį koregavimą euro zonoje užtikrinant, kad būtų ištaisytas išorės ir vidaus disbalansas, inter alia, nuodugniai vykdant reformas, kuriomis sprendžiamos su taupymu ir investavimu susijusio iškreipto elgesio problemos ir valstybėse narėse, kurioms būdingas einamosios sąskaitos deficitas, ir tose, kurioms būdingas jo perteklius. Imtis veiksmų, būtinų siekiant veiksmingai įgyvendinti makroekonominio disbalanso procedūrą, visų pirma įvertinti pažangą, susijusią su valstybių narių, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas, įsipareigojimais vykdyti reformas ir su valstybių narių, kuriose dėl susidariusio disbalanso reikia imtis ryžtingų veiksmų, kad būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis kitoms euro zonos šalims, įgyvendinamomis reformomis.

| 6. | Atsižvelgiant į 2013 m. metinę augimo apžvalgą, imtis bendrų ir reikšmingų priemonių, kuriomis kovojama su krizės socialiniais padariniais ir didėjančiu nedarbu. Ypač neramina nedirbančio jaunimo padėtis ir rekomenduojama imtis drąsių veiksmų vadovaujantis Susitarimu dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir ES jaunimo garantijų iniciatyva. Rekomenduojama vykdyti tolesnes reformas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įsidarbinti, užkirstas kelias anksti pasitraukti iš darbo rinkos, sumažintos darbo sąnaudos, kovojama su darbo rinkos segmentacija ir remiamos inovacijos. |
| --- | --- |

6.

Atsižvelgiant į 2013 m. metinę augimo apžvalgą, imtis bendrų ir reikšmingų priemonių, kuriomis kovojama su krizės socialiniais padariniais ir didėjančiu nedarbu. Ypač neramina nedirbančio jaunimo padėtis ir rekomenduojama imtis drąsių veiksmų vadovaujantis Susitarimu dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir ES jaunimo garantijų iniciatyva. Rekomenduojama vykdyti tolesnes reformas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įsidarbinti, užkirstas kelias anksti pasitraukti iš darbo rinkos, sumažintos darbo sąnaudos, kovojama su darbo rinkos segmentacija ir remiamos inovacijos.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (OL L 140, 2013 5 27, p. 1); 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

3

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Taryba

| 30.7.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 217/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 217/100

---

AIŠKINAMASIS PRANEŠIMAS

Dokumentas, pridedamas prie Tarybos rekomendacijų valstybėms narėms, pateiktų pagal 2013 m. Europos semestrą

2013/C 217/25

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1) 2-ab straipsnio 2 dalyje, kuri yra skirsnyje „Dialogas ekonomikos klausimais“, teigiama: „Tikimasi, kad Taryba paprastai laikysis Komisijos rekomendacijų ir pasiūlymų arba viešai paaiškins savo poziciją“.

Laikydamasi šios taisyklės („laikytis (rekomendacijų) arba paaiškinti“) Taryba toliau pateikia Komisijos rekomendacijų dėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų dėl valstybių narių, pateiktų pagal 2013 m. Europos semestrą, sutartų pakeitimų, kuriems nepritaria Komisija, paaiškinimus.

Taryboje taip pat susitarta dėl rekomendacijų kelių papildymų ir faktinių ar techninių pakeitimų, kuriems visiškai pritaria Komisija (2)
   (3).

BELGIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 2

Komisijos tekstas:

Sustiprinti pastangas siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, be kita ko, greitai palaipsniui panaikinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Senatvės socialinio draudimo sistemos pertvarką pagrįsti aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis. Sparčiau priimti sprendimą susieti teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Toliau didinti viešųjų išlaidų ilgalaikei priežiūrai globos įstaigose veiksmingumą.

Sutartas tekstas:

Sustiprinti pastangas siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, be kita ko, tęsiant vykdomas reformas mažinti
  greitai palaipsniui panaikinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Senatvės socialinio draudimo sistemų pertvarką pagrįsti aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis. Padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais.
  Sparčiau priimti sprendimą susieti teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Toliau didinti viešųjų išlaidų ilgalaikei priežiūrai globos įstaigose veiksmingumą.

Paaiškinimas:

Panašu, kad Belgija daro didelę pažangą siekdama savo 50 % užimtumo tikslo, kuris turi būti pasiektas 2020 m. Dabartinis užimtumo lygis yra 39,5 % ir 2010–2012 m. laikotarpiu per metus vidutiniškai didėjo 1,4 procentinio punkto.

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos.

ČEKIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 3

Komisijos tekstas:

Paspartinti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą, palyginti su dabartiniais teisės aktais, nustatyti aiškų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės ryšį, ir peržiūrėti indeksavimo mechanizmą. Kartu su pensinio amžiaus ilginimu, imtis priemonių, kuriomis būtų didinamos vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybės, ir mažinti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes. Visų pirma, panaikinti valstybės subsidijas išankstinės pensijos sistemai. Imtis priemonių, kad būtų gerokai padidintas sveikatos priežiūros, visų pirma priežiūros ligoninėse, išlaidų efektyvumas.

Sutartas tekstas:

Padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, Paspartinti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą, palyginti su dabartiniais teisės aktais, nustatyti aiškų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės ryšį, ir peržiūrėti indeksavimo mechanizmą. Kartu su pensinio amžiaus ilginimu, imtis priemonių, kuriomis būtų didinamos vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybės, ir mažinti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes. Visų pirma, panaikinti valstybės subsidijas išankstinės pensijos sistemai. Imtis priemonių, kad būtų gerokai padidintas sveikatos priežiūros, visų pirma priežiūros ligoninėse, išlaidų efektyvumas.

Paaiškinimas:

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos.

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 4

Komisijos tekstas:

Imtis priemonių valstybinių įdarbinimo įstaigų efektyvumui ir veiksmingumui didinti. Gerokai padidinti įtraukių vaikų priežiūros įstaigų skaičių, ypatingą dėmesį skiriant vaikams iki trejų metų amžiaus, ir įtraukiant romų tautybės vaikus, visų pirma priimant ir įgyvendinant įstatymą dėl privačių vaikų priežiūros įstaigų ir didinant vietų skaičių valstybinėse vaikų priežiūros įstaigose.

Sutartas tekstas:

Dėti papildomas pastangas
  Imtis priemonių valstybinių įdarbinimo įstaigų efektyvumui ir veiksmingumui didinti. Gerokai padidinti įtraukių vaikų priežiūros įstaigų skaičių, ypatingą dėmesį skiriant vaikams iki trejų metų amžiaus, ir įtraukiant romų tautybės vaikus, visų pirma priimant ir įgyvendinant įstatymą dėl privačių vaikų priežiūros paslaugų teikimo
  įstaigų ir didinant vietų skaičių valstybinėse ir privačiose vaikų priežiūros įstaigose.

Paaiškinimas:

Užimtumo komiteto daugiašalės priežiūros peržiūroje šiuo klausimu padaryta išvada, kad Čekija ėmėsi veiksmų atsižvelgdama į šiai konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją, tačiau turėtų toliau dėti pastangas toliau stiprinti valstybinių įdarbinimo tarnybų pajėgumus, kadangi bedarbių skaičius yra didelis, ir turėtų toliau didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą.

ESTIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 4

Komisijos tekstas:

Gerinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatų ir transporto, ir stiprinti aplinkos srities paskatas, susijusias su transporto priemonėmis ir atliekomis, apsvarstant automobilių apmokestinimą ir (arba) degalų akcizų pakėlimą. Paspartinti tarptautinių energijos jungčių plėtojimą siekiant diversifikuoti energijos šaltinius ir skatinti konkurenciją energijos rinkoje.

Sutartas tekstas:

Gerinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatų ir transporto, ir stiprinti aplinkos srities paskatas, susijusias su transporto priemonėmis ir atliekomis, apsvarstant automobilių apmokestinimą ir (arba) degalų akcizų pakėlimą. Paspartinti tarptautinių energijos jungčių plėtojimą siekiant diversifikuoti energijos šaltinius ir skatinti konkurenciją energijos rinkoje.

Paaiškinimas:

Rekomendacija turėtų būti suteikta daugiau galimybių valstybei narei pasirinkti šios problemos sprendimo priemones. Estijos valdžios institucijų teigimu, investuojant į viešąjį transportą ir daugiarūšį transportą, taip pat investuojant į didesnio energinio naudingumo pastatus būtų geriau sprendžiama taršos problema Estijoje. Šį požiūrį palaiko Taryba.

ISPANIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 1

Komisijos tekstas:

Iki 2013 m. pabaigos užbaigti tvarumo veiksnio sureguliavimą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis finansinis pensijų sistemos stabilumas, įskaitant nuostatą, kad pensinis amžius ilgės pagal tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimą.

Sutartas tekstas:

[...] Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje užbaigti tvarumo veiksnio sureguliavimą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis finansinis pensijų sistemos stabilumas, be kita ko, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais
  nuostatą, kad pensinis amžius ilgės pagal tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimą.

Paaiškinimas:

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos.

PRANCŪZIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 1

Komisijos tekstas:

2013 m. sustiprinti ir vykdyti biudžeto strategiją. Didinti koregavimo patikimumą, iki 2013 m. rudens patikslinant ir įgyvendinant 2014 ir vėlesniais metais reikalingas priemones, kad ne vėliau kaip iki 2015 m. būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir įgyvendinti struktūrinio koregavimo veiksmai, nurodyti Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Visas neplanuotas pajamas panaudoti deficitui mažinti. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą reikia patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kuriomis didinamas koregavimo pajėgumas ir skatinamas augimas bei darbo vietų kūrimas. Išlaikyti augimą skatinančio fiskalinio konsolidavimo kryptį ir toliau didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, visų pirma pagal planą tęsiant visų valdžios sektoriaus pasektorių išlaidų kategorijų peržiūrą. Imtis veiksmų pagal būsimą decentralizavimo įstatymą užtikrinti centrinės, regioninės ir vietos valdžios lygmenų glaudesnę sąveiką ir didesnį lėšų taupymą. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, kad iki 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Iki 2013 m. pabaigos imtis priemonių tvariam pensijų sistemos balansui užtikrinti ne vėliau kaip iki 2020 m., pavyzdžiui, pritaikant indeksavimo taisykles, toliau ilginant teisės aktais nustatytą pensinį amžių ir stažą, suteikiantį garantijas į visą pensiją, persvarstant specialias programas, kartu vengiant darbdavių socialinių įmokų didinimo, didinant sveikatos priežiūros išlaidų, įskaitant išlaidas vaistams, ekonominį efektyvumą.

Sutartas tekstas:

[...] Imtis veiksmų pagal būsimą decentralizavimo įstatymą užtikrinti centrinės, regioninės ir vietos valdžios lygmenų glaudesnę sąveiką ir didesnį lėšų taupymą. Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti struktūrinio koregavimo priemones, kad ne vėliau kaip 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje imtis priemonių tvariam pensijų sistemos balansui užtikrinti ne vėliau kaip 2020 m., pavyzdžiui, pritaikant indeksavimo taisykles, ilginant stažą, suteikiantį garantijas į visą pensiją, toliau didinant faktinį
  teisės aktais nustatytą pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais
  ir stažą, suteikiantį garantijas į visą pensiją, ir persvarstant specialias programas, kartu vengiant darbdavių socialinių įmokų didinimo, ir didinti sveikatos priežiūros išlaidų, įskaitant išlaidas vaistams, ekonominį efektyvumą.

Paaiškinimas:

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos. Atsižvelgdama į konkrečias problemas, su kuriomis susiduria Prancūzija, Taryba sutinka, kad konkretesni rekomendacijos elementai, kuriais daroma nuoroda į pensijų reformą, turėtų būti palikti.

ITALIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 1

Komisijos tekstas:

Užtikrinti, kad 2013 m. deficitas neviršytų 3 % BVP, visiškai įgyvendinant priimtas priemones. Tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą vykdant augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, kad nuo 2014 m. būtų pasiektas ir išlaikytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Pasiekti numatytą struktūrinį pirminį perteklių, siekiant, kad itin aukštas skolos ir BVP santykis pradėtų laipsniškai mažėti (prognozuojama, kad 2014 m. jis bus 132,2 % BVP). Toliau siekti ilgalaikio viešųjų išlaidų veiksmingumo ir kokybės gerinimo, visiškai įgyvendinant 2012 m. priimtas priemones ir išsamiai peržiūrint išlaidas visų lygmenų valdžios institucijose.

Sutartas tekstas:

Užtikrinti, kad 2013 m. deficitas neviršytų 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės, visiškai įgyvendinant priimtas priemones. Tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą vykdant augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, kad nuo 2014 m. būtų pasiektas ir išlaikytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Pasiekti numatytą struktūrinį pirminį perteklių, siekiant, kad itin aukštas skolos ir BVP santykis pradėtų laipsniškai mažėti (prognozuojama, kad 2014 m. jis bus 132,2 % BVP). Toliau siekti ilgalaikio viešųjų išlaidų veiksmingumo ir kokybės gerinimo, visiškai įgyvendinant 2012 m. priimtas priemones ir išsamiai bei reguliariai peržiūrint išlaidas visų lygmenų valdžios institucijose.

Paaiškinimas:

Atsižvelgiant į tai, kad prognozuojamo skolos santykio su BVP 2014 m. paminėjimas nesuteikia papildomos vertės rekomendacijai ir kad tokios prognozės neįtrauktos į jokioms kitoms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas, buvo sutarta šį skaičių iš rekomendacijos išbraukti ir jį įtraukti į atitinkamą konstatuojamąją dalį.

LATVIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 4

Komisijos tekstas:

Spręsti didelio skurdo problemą pertvarkant socialinės paramos sistemą, kad ja būtų lengviau naudotis, didinant išmokų pakankamumą ir tobulinant pašalpų gavėjams skirtas aktyvumo skatinimo priemones. Stiprinti įgyvendinimo mechanizmus, kad vaikų skurdas būtų veiksmingai mažinamas.

Sutartas tekstas:

Spręsti didelio skurdo problemą pertvarkant socialinės paramos sistemą, kad ja būtų lengviau naudotis, didinant išmokų pakankamumą ir tobulinant pašalpų gavėjams skirtas aktyvumo skatinimo priemones. Stiprinti įgyvendinimo mechanizmus, kad vaikų skurdas būtų veiksmingai mažinamas.

Paaiškinimas:

Užimtumo komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto atliktos Latvijos aktyvumo skatinimo ir skurdo mažinimo politikos daugiašalės priežiūros peržiūros išvados parodė, kad bus įdiegta keletas pagrindinių 2013 m. priemonių ir yra planuojama stiprinti aktyvumą ir užtikrinti geresnį valstybinių įdarbinimo tarnybų ir savivaldybių socialinės paramos tarnybų bendradarbiavimą, užtikrinant geresnę socialinės paramos pašalpų ir aktyvios darbo rinkos politikos sąsają, kad būtų pasiekta geresnių darbo rinkos rezultatų skatinant pašalpas gaunančių asmenų aktyvumą. 2012 m. Latvija reformavo socialinės paramos sistemą ir ėmėsi priemonių, kuriomis siekiama labiau skatinti aktyvumą. Remiantis tuo, gali būti numatyta naujų priemonių, kuriomis būtų siekiama padidinti socialinių išmokų sistemos veiksmingumą bei aprėptį. Taigi, kai kurie iš pagrindinių Latvijos reagavimo elementų šiuo metu dar yra pasiūlymai arba dar tik pradėtos rengti priemonės, todėl jų įgyvendinimas bus svarbus siekiant įgyvendinti šiai konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas.

LIETUVA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 4

Komisijos tekstas:

Įgyvendinti konkrečias tikslines priemones, skirtas skurdui ir socialinei atskirčiai mažinti. Pertvarkant piniginės socialinės paramos sistemą, ją geriau susieti su aktyvumo skatinimo priemonėmis.

Sutartas tekstas:

Įgyvendinti konkrečias tikslines priemones, skirtas skurdui ir socialinei atskirčiai mažinti. Toliau stiprinti piniginės socialinės paramos sistemos reformos sąsajas su aktyvumo skatinimo priemonėmis.

Paaiškinimas:

Užimtumo komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto atliktos daugiašalės priežiūros peržiūros rezultatai parodė, kad Lietuvoje vykdomas darbas su savivaldybėmis, susijęs su 2012–2014 m. laikotarpio projektu, kuriuo siekiama į darbo rinką sugrąžinti kuo daugiau ilgą laiką nedirbančių asmenų (socialinių išmokų gavėjų). Pabrėžiama, kad 2012 m. Lietuva priėmė įstatymą dėl piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams, kurio tikslas – efektyviau teikti paramą tiems, kuriems labiausiai jos reikia.

LIUKSEMBURGAS

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 3

Komisijos tekstas:

Apriboti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas ir tam didinti ilgalaikės priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma daugiau dėmesio skiriant prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui, sustiprinti pastaruoju metu patvirtintą pensijų reformą, imtis papildomų ankstyvo išėjimo į pensiją ribojimo priemonių ir ilginti faktinį pensinį amžių, be kitų veiksmų, teisės aktais nustatytą pensinį amžių susiejant su tikėtina gyvenimo trukme.

Sutartas tekstas:

Apriboti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas ir tam didinti ilgalaikės priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma daugiau dėmesio skiriant prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui, sustiprinti pastaruoju metu patvirtintą pensijų reformą, imtis papildomų ankstyvo išėjimo į pensiją ribojimo priemonių ir padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. faktinį pensinį amžių, be kitų veiksmų, teisės aktais nustatytą pensinį amžių susiejant su tikėtina gyvenimo trukme

Paaiškinimas.

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui ilginti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos.

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 5

Komisijos tekstas:

Dėti daugiau pastangų jaunimo nedarbui mažinti ir tam gerinti aktyvios darbo rinkos politikos modelį ir stebėseną. Stiprinti bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, kad jaunimo įgūdžiai labiau atitiktų darbo rinkos paklausą, visų pirma migrantų kilmės asmenų atveju. Imtis ryžtingų veiksmų, kad būtų padidintas vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo lygis, ir tam, be kita ko, gerinti jų galimybes įsidarbinti mokantis visą gyvenimą.

Sutartas tekstas:

Dėti daugiau pastangų jaunimo nedarbui mažinti ir tam gerinti aktyvios darbo rinkos politikos modelį ir stebėseną. Stiprinti bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, kad jaunimo įgūdžiai labiau atitiktų darbo rinkos paklausą, visų pirma migrantų kilmės asmenų atveju. Imtis ryžtingų veiksmų
  Didinti pastangas, kad būtų padidintas vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo lygis, ir tam, be kita ko, gerinti jų galimybes įsidarbinti mokantis visą gyvenimą.

Paaiškinimas:

Užimtumo komiteto atliktos daugiašalės priežiūros peržiūros išvados parodė, kad parengtas įstatymo projektas, įskaitant priemones, kuriomis siekiama padidinti vyresnių darbuotojų užimtumo lygį. Įmonės, samdančios daugiau nei 150 darbuotojų, turės parengti „valdymo atsižvelgiant į darbuotojų amžių planą“, apimantį priemones, kuriomis siekiama plėtoti vyresnių darbuotojų įgūdžius, užtikrinti sveikatos problemų darbe prevenciją ir geriau administruoti išėjimo į pensiją procesą. 2012 m. pabaigoje patvirtinta nauja baltoji knyga, kurioje susitarta dėl priemonių, kurių turi būti imtasi siekiant remti mokymąsi visą gyvenimą. Apskritai, dauguma nurodytų priemonių, nors jos atrodo orientuotos tinkama linkme, išlieka miglotos, taigi Užimtumo komitetas padarė išvadą, kad šioje srityje reikia toliau dėti pastangas.

MALTA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 2

Komisijos tekstas:

Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, reformuoti pensijų sistemą, siekiant apriboti projektuojamą išlaidų padidėjimą, be kita ko, sparčiau didinant teisės aktais numatytą pensinį amžių, susiejant teisės aktais numatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme ir skatinant privačių pensijų kaupimą. Imtis priemonių padidinti vyresnių žmonių užimtumo lygį kuriant ir įgyvendinant visapusišką aktyvaus senėjimo strategiją. Vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformą, siekiant padidinti sektoriaus ekonominį veiksmingumą, visų pirma stiprinant viešąją pirminę priežiūrą. Gerinti viešojo pirkimo procedūrų veiksmingumą ir mažinti jų trukmę.

Sutartas tekstas:

Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, toliau reformuoti pensijų sistemą, siekiant apriboti projektuojamą išlaidų padidėjimą, įskaitant priemones, sparčiau didinančias teisės aktais numatytą pensinį amžių, padidinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais ir skatinant privačių pensijų kaupimą
  susiejant teisės aktais numatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme ir skatinant privačių pensijų kaupimą. Imtis priemonių padidinti vyresnių žmonių užimtumo lygį kuriant
  užbaigiant kurti ir įgyvendinant visapusišką aktyvaus senėjimo strategiją. Vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas, siekiant padidinti sektoriaus ekonominį veiksmingumą, visų pirma stiprinant viešąją pirminę priežiūrą. Gerinti viešojo pirkimo procedūrų veiksmingumą ir mažinti jų trukmę.

Paaiškinimas:

Rekomendacija buvo patikslinta siekiant atspindėti tai, kad pensijų sistemos reforma Maltoje yra šiuo metu vykdomas procesas; ją sudaro kelios 2006 ir 2007 m. patvirtintos parametrų reformos ir ji turėtų įsigalioti per artimiausius penkiolika metų. Nors šios reformos poveikis yra teigiamas, Malta pripažįsta, kad norint užtikrinti ilgalaikį pensijų pakankamumą ir tvarumą reikia nuveikti daugiau, ir po 2013 m. kovo mėn. įvykusių rinkimų naujoji Vyriausybė dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą tęsti Maltoje pensijų sistemos reformos procesą.

Šiuo tikslu 2011 ir 2012 m. įvyko du konsultacijų procesai; atsižvelgiant į iš socialinių partnerių gautą grįžtamąją informaciją, Vyriausybei buvo pateikta galutinė ataskaita. Kalbant apie privačių pensijų sistemos trečiosios pakopos įvedimą, Parlamentas jau yra patvirtinęs Senatvės pensijų įstatymą. Šis įstatymas bus paremtas keliais įvairius aspektus apimančiais teisiniais pranešimais ir nurodymais / taisyklėmis, kuriuos turi paskelbti Maltos Finansinių paslaugų institucija; jie buvo pateikti konsultacijoms 2013 m. balandžio 1 d. Numatoma, kad Senatvės pensijų įstatymas įsigalios vienu metu su šiomis taisyklėmis ir procedūromis.

Žvelgiant į ateitį, Vyriausybė nurodė, kad artimiausiomis savaitėmis ji sudarys tarpžinybinę strateginę grupę, kuriai bus pavesta peržiūrėti Pensijų darbo grupės atliktą darbą, visų pirma rekomendacijas, apibrėžtas Konsultacijų vykdymo ataskaitoje, kuri buvo pateikta Vyriausybei 2012 m. kovo mėn. ir kurioje išdėstyta visapusiška strategija, skirta pensijų pakankamumui ir tvarumui Maltoje ne vėliau kaip 2014 m. trečiame ketvirtyje užtikrinti. Ne vėliau kaip 2013 m. paskutiniame ketvirtyje taip pat bus parengta komunikacijos strategija, kuria siekiama padidinti visuomenės informuotumą pensijų klausimais.

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos.

Galiausiai, susitarta tekstą patikslinti siekiant jame atspindėti tai, kad baigiama rengti strategija, kuria siekiama padidinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Po to, kai 2011 m. Malta gavo šiai konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją parengti išsamią aktyvaus senėjimo strategiją, 2012 m. vasario mėn. buvo įsteigtas tarpžinybinis komitetas, kuriam suteikti įgaliojimai pasiūlyti Vyriausybei išsamią aktyvaus senėjimo strategiją. Neseniai pasikeitus Vyriausybei, naujoji administracija nurodė, kad teikia šios strategijos parengimui vieną iš svarbiausių prioritetų, be kita ko, ji šiuo tikslu paskyrė parlamentinį sekretoriatą, atsakingą už neįgaliųjų teises ir vyresnių žmonių aktyvumą; taip siekiama suteikti šiam darbui naują politinę kryptį bei postūmį ir siekti jį užbaigti. Galutinį strategijos projektą ketinama pateikti Vyriausybei ne vėliau kaip rugsėjo mėn. pabaigoje. Jeigu bus gautas ministrų kabineto patvirtinimas, tikimasi, kad nacionalinė politika bus pradėta vykdyti 2013 m. spalio mėn.

NYDERLANDAI

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 2

Komisijos tekstas:

Aktyviau laipsniškai reformuoti būsto rinką ir tam sparčiau įgyvendinti planuojamą hipotekos palūkanų neapmokestinimo ribojimą, nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkio pajamomis. Užtikrinti, kad socialinio būsto įmonės remtų namų ūkius, kuriems tokios paramos labiausiai reikia.

Sutartas tekstas:

Aktyviau laipsniškai reformuoti būsto rinką ir tam sparčiau įgyvendinti planuojamą hipotekos palūkanų neapmokestinimo ribojimą, tuo pačiu metu atsižvelgiant į poveikį dabartinei ekonominei situacijai, nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkio pajamomis. Užtikrinti, kad socialinio būsto įmonės remtų namų ūkius, kuriems tokios paramos labiausiai reikia.

Paaiškinimas:

Kadangi šiuo metu ekonominė situacija Nyderlanduose yra nestabili, spartesniu įgyvendinimu gali būti sukelta rizika ekonomikos atgaivinimui. Šiuo metu beveik 1 milijono namų ūkių nuosavo kapitalo vertė yra neigiama jų namų atžvilgiu (hipoteka yra didesnė nei namo vertė). Sparčiau ribojant neapmokestinimą gali būti sukeltas dar didesnis spaudimas mažinti namų kainas ir taip kiltų pavojus finansiniam stabilumui. Tokiu būdu taip pat gali būti dar labiau sumažintas privatus vartojimas. Nacionalinio ekonominės politikos analizės biuro (Centraal Planbureau) duomenimis daugiau kaip pusę dabartinio privataus vartojimo sumažėjimo Nyderlanduose nulėmė įtampa būsto rinkoje.

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 4

Komisijos tekstas:

Imtis papildomų priemonių dalyvavimui darbo rinkoje didinti – ypač žmonių, esančių darbo rinkos paribyje. Toliau mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas, įskaitant greitesnį perleidžiamų mokestinių lengvatų, taikomų antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui, laipsnišką panaikinimą. Skatinti asmens statuso pokyčius darbo rinkoje ir mažinti darbo rinkos nelankstumą, be kita ko, greičiau vykdyti užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformą.

Sutartas tekstas:

Imtis papildomų priemonių dalyvavimui darbo rinkoje didinti – ypač žmonių, esančių darbo rinkos paribyje. Toliau mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas, be kita ko, greičiau laipsniškai panaikinant perleidžiamas mokestines lengvatas, taikomas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui. Skatinti asmens statuso pokyčius darbo rinkoje ir mažinti darbo rinkos nelankstumą, be kita ko, greičiau vykdyti
  vykdant užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformą.

Paaiškinimas:

Kalbant apie pirmą pakeitimą, spartesnis bendros mokestinės lengvatos perleidžiamumo laipsniškas panaikinimas nedaro poveikio (neigiamai) paskatai didinti antrojo šeimoje uždirbančio asmens, jau patekusio į darbo rinką, dirbtų valandų skaičių.

Kalbant apie antrą pakeitimą, Nyderlandų Vyriausybė susitarė su socialiniais partneriais dėl esminių darbo rinkos reformų, pavyzdžiui, užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformų. Dėl reformų turinio ir tempo susitarta su darbdaviais ir darbuotojais, taip suteikiant aiškumo ir užtikrinant plačią socialinę paramą. Tai yra būtina sąlyga norint sėkmingai ir veiksmingai įgyvendinti numatomas reformas.

AUSTRIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 2

Komisijos tekstas:

Paankstinti vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimą, susieti aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme, vykdyti ir stebėti pastarojo meto reformas, kuriomis ribojamos ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės, ir išplėsti vyresnio amžiaus asmenų galimybes įsidarbinti, siekiant padidinti faktinį pensinį amžių ir vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį.

Sutartas tekstas:

Paankstinti vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimą, padidinti faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais
  susieti aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme, vykdyti ir stebėti pastarojo meto reformas, kuriomis ribojamos ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės, ir toliau išplėsti vyresnio amžiaus asmenų galimybes įsidarbinti, siekiant padidinti faktinį pensinį amžių ir vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį.

Paaiškinimas:

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos.

Be to, rekomendacija buvo patikslinta siekiant atspindėti tai, kad dėl esminių pensijų sistemos reformų ir papildomų darbo rinkos apsaugos priemonių (kaip antai, vyresniems ir pablogėjusios sveikatos asmenims skirtų darbo rinkos iniciatyvų, prevencinės programos fit2work, amžiui palankios darbo aplinkos) vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis nuo 2004 m. padidėjo nuo 27,4 % iki 43,1 %. Užimtumo komiteto daugiašalės priežiūros peržiūroje padarytos išvados rodo, kad imtasi reformų siekiant skatinti ilgesnį ir sveikesnį darbinį amžių ir sudaryti jam sąlygas.

SUOMIJA

KONKREČIAI ŠALIAI SKIRTA REKOMENDACIJA NR. 3

Komisijos tekstas:

Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis, be kita ko gerinant jų įsidarbinimo galimybes ir mažinti ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes bei susieti teisės aktais numatytą pensinį amžių su ilgėjančia vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Įgyvendinti esamas priemones, skirtas jaunimo ir ilgalaikių bedarbių padėčiai darbo rinkoje gerinti, ypatingą dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui, ir atidžiai stebėti jų poveikį.

Sutartas tekstas:

Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis, be kita ko, gerinant jų įsidarbinimo galimybes ir mažinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais
  bei susieti teisės aktais numatytą pensinį amžių su ilgėjančia vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Įgyvendinti esamas priemones, skirtas jaunimo ir ilgalaikių bedarbių padėčiai darbo rinkoje gerinti, ypatingą dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui, ir atidžiai stebėti jų poveikį.

Paaiškinimas.

Rekomendacijos tekste pateiktas tekstas, dėl kurio sutarta horizontaliuoju lygiu. Buvo sutarta, kad yra įvairių priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti, taigi, ir pensijų sistemai bei viešųjų finansų tvarumui kylančioms problemoms spręsti. Pirminis Komisijos tekstas, kuriame daugiausia dėmesio skirta tik (teisės aktais nustatyto) pensinio amžiaus didinimui, pasirodė per daug preskriptyvinis ir siaurai apibrėžtas. Naujasis tekstas atspindi Tarybos pirmiau priimtą tekstą – paskutinį kartą 2013 m. vasario 12 d. dėl 2012 m. tvarumo ataskaitos. Be to, Suomijoje nebūtų tinkama susieti senatvės pensijos amžių su tikėtina gyvenimo trukme nepadarius esminių pensijų sistemos kriterijų pakeitimų.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

(2)  Konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos be pakeitimų arba kuriose pakeitimai padaryti, tačiau pritariant Komisijai: BU, DK, DE, HU, PL, RO, SL, SK, SV, UK ir euro zona.

(3)  Iš dalies pakeistas tekstas pažymėtas kursyvu, o išbrauktas tekstas yra perbrauktas.

---