# Euroopa Liidu C 218/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.218.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 218 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide30. juuli 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.218.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 218

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide30. juuli 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 101. istungjärk 30. mail 2013 |
| 2013/C 218/01 | Regioonide Komitee arvamus Noorte tööhõive pakett | 1 |
| 2013/C 218/02 | Regioonide Komitee arvamus Kultuuri- ja loomesektori edendamine majanduskasvu ja töökohtade heaks | 7 |
| 2013/C 218/03 | Regioonide Komitee arvamus Innovatsioonilõhe ületamine | 12 |
| 2013/C 218/04 | Regioonide Komitee arvamus ELi õigusloome kvaliteet | 22 |
| 2013/C 218/05 | Regioonide Komitee arvamus Turuolukorra muutumine ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimused – teine pehme maandumise aruanne | 27 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 101. istungjärk 30. mail 2013

2013/C 218/01

Regioonide Komitee arvamus Noorte tööhõive pakett

1

2013/C 218/02

Regioonide Komitee arvamus Kultuuri- ja loomesektori edendamine majanduskasvu ja töökohtade heaks

7

2013/C 218/03

Regioonide Komitee arvamus Innovatsioonilõhe ületamine

12

2013/C 218/04

Regioonide Komitee arvamus ELi õigusloome kvaliteet

22

2013/C 218/05

Regioonide Komitee arvamus Turuolukorra muutumine ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimused – teine pehme maandumise aruanne

27

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 101. istungjärk 30. mail 2013 |
| 2013/C 218/06 | Regioonide Komitee arvamus Direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid | 33 |
| 2013/C 218/07 | Regioonide Komitee arvamus Keskkonnamõju hindamise direktiivi läbivaatamine | 42 |
| 2013/C 218/08 | Regioonide Komitee arvamus Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm | 53 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 101. istungjärk 30. mail 2013

2013/C 218/06

Regioonide Komitee arvamus Direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid

33

2013/C 218/07

Regioonide Komitee arvamus Keskkonnamõju hindamise direktiivi läbivaatamine

42

2013/C 218/08

Regioonide Komitee arvamus Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm

53

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 101. istungjärk 30. mail 2013

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/1

---

Regioonide Komitee arvamus „Noorte tööhõive pakett”

2013/C 218/01

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kiidab heaks noorte tööhõive paketi püüdena esitada mitu konkreetset meedet, millega aidata liikmesriikidel leida lahendust vastuvõetamatult kõrgele noorte tööpuuduse määrale ja sellest tulenevale sotsiaalsele tõrjutusele; |
| --- | --- |

—

kiidab heaks noorte tööhõive paketi püüdena esitada mitu konkreetset meedet, millega aidata liikmesriikidel leida lahendust vastuvõetamatult kõrgele noorte tööpuuduse määrale ja sellest tulenevale sotsiaalsele tõrjutusele;

| — | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määravat rolli tööpuuduse vähendamiseks võetavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, noortele võimaluste pakkumisel ning heade tavade jagamise toetamisel; |
| --- | --- |

—

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määravat rolli tööpuuduse vähendamiseks võetavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, noortele võimaluste pakkumisel ning heade tavade jagamise toetamisel;

| — | juhib samas tähelepanu sellele, et väga oluline on noorte ja noorsoo-organisatsioonide aktiivne osalemine elluviivate strateegiate ühises väljatöötamises; |
| --- | --- |

—

juhib samas tähelepanu sellele, et väga oluline on noorte ja noorsoo-organisatsioonide aktiivne osalemine elluviivate strateegiate ühises väljatöötamises;

| — | võttes arvesse teema pakilisust, kutsub komitee Euroopa Ülemkogu üles jõudma kokkuleppele rakendada noorte tööhõive algatust juba 2013. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teema pakilisust, kutsub komitee Euroopa Ülemkogu üles jõudma kokkuleppele rakendada noorte tööhõive algatust juba 2013. aastal;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles andma lõpliku kuju praktika kvaliteediraamistikule, looma õpipoisiõppe liidu ning esitama ettepaneku uue EURESe määruse kohta; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles andma lõpliku kuju praktika kvaliteediraamistikule, looma õpipoisiõppe liidu ning esitama ettepaneku uue EURESe määruse kohta;

| — | kutsub komisjoni üles toetama ja täiendama liikmesriikide kutseõppepoliitilisi meetmeid, esitades soovituse kujul ettepaneku õpipoisiõppe kvaliteedi miinimumnõuete kohta ELi tasandil, et lihtsustada üle Euroopa omandatud teadmiste ja oskuste tunnustamist. |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles toetama ja täiendama liikmesriikide kutseõppepoliitilisi meetmeid, esitades soovituse kujul ettepaneku õpipoisiõppe kvaliteedi miinimumnõuete kohta ELi tasandil, et lihtsustada üle Euroopa omandatud teadmiste ja oskuste tunnustamist.

| Raportöör | Toscana maavanem Enrico ROSSI (IT/PES) |
| --- | --- |
| Viitedokumendid | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Noorte tööhõive suurendamine”
  COM(2012) 727 final
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ametipraktika kvaliteediraamistiku loomine. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 154 kohaselt tööturu osapooltega korraldatava üleeuroopalise konsulteerimise teine etapp”
  COM(2012) 728 final |

Raportöör

Toscana maavanem Enrico ROSSI (IT/PES)

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Noorte tööhõive suurendamine”

COM(2012) 727 final

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ametipraktika kvaliteediraamistiku loomine. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 154 kohaselt tööturu osapooltega korraldatava üleeuroopalise konsulteerimise teine etapp”

COM(2012) 728 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldine taust

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni tehtud jõupingutusi noorte tööpuuduse vastase võitluse hoogustamiseks, sest kahtlemata on tegemist ühe tõsiseima probleemiga, mis Euroopa Liidul tuleb lahendada. Selleks on vaja kiireloomulist kooskõlastatud ja süstemaatilist poliitilist tegutsemist (1) ning probleemi lahendamiseks piisavate vahendite eraldamist; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni tehtud jõupingutusi noorte tööpuuduse vastase võitluse hoogustamiseks, sest kahtlemata on tegemist ühe tõsiseima probleemiga, mis Euroopa Liidul tuleb lahendada. Selleks on vaja kiireloomulist kooskõlastatud ja süstemaatilist poliitilist tegutsemist (1) ning probleemi lahendamiseks piisavate vahendite eraldamist;

| 2. | kiidab heaks noorte tööhõive paketi (2) püüdena esitada mitu konkreetset meedet, millega aidata liikmesriikidel leida lahendust vastuvõetamatult kõrgele noorte tööpuuduse määrale ja sellest tulenevale sotsiaalsele tõrjutusele; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks noorte tööhõive paketi (2) püüdena esitada mitu konkreetset meedet, millega aidata liikmesriikidel leida lahendust vastuvõetamatult kõrgele noorte tööpuuduse määrale ja sellest tulenevale sotsiaalsele tõrjutusele;

| 3. | peab positiivseks kahesuunalist lähenemisviisi (liikmesriikidele esitatavad soovitused ja kooskõlastamine, algatused ja meetmed ELi tasandil), mille esitas komisjon teatises „Noorte tööhõive suurendamine”. Samal ajal rõhutab komitee vajadust võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid ELi, liikmesriikide ja piirkondade tasandil, hoides täiel määral kinni subsidiaarsuse põhimõttest; |
| --- | --- |

3.

peab positiivseks kahesuunalist lähenemisviisi (liikmesriikidele esitatavad soovitused ja kooskõlastamine, algatused ja meetmed ELi tasandil), mille esitas komisjon teatises „Noorte tööhõive suurendamine”. Samal ajal rõhutab komitee vajadust võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid ELi, liikmesriikide ja piirkondade tasandil, hoides täiel määral kinni subsidiaarsuse põhimõttest;

| 4. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määravat rolli tööpuuduse vähendamiseks võetavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, noortele võimaluste pakkumisel ning heade tavade jagamise toetamisel. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et väga oluline on noorte ja noorsoo-organisatsioonide aktiivne osalemine elluviivate strateegiate ühises väljatöötamises; |
| --- | --- |

4.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määravat rolli tööpuuduse vähendamiseks võetavate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, noortele võimaluste pakkumisel ning heade tavade jagamise toetamisel. Samas juhib komitee tähelepanu sellele, et väga oluline on noorte ja noorsoo-organisatsioonide aktiivne osalemine elluviivate strateegiate ühises väljatöötamises;

| 5. | tervitab 7.–8. veebruari 2013. aasta toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastuvõetud otsust eraldada 6 miljardit eurot noorte tööhõive algatusele, mis on avatud kõigile piirkondadele (NUTS II tasand), milles noorte tööpuuduse määr ületab 25 %. Komitee arvates annavad ettenähtud ressursid küll julgustust, ent on siiski veel ebapiisavad, et saada probleemiga hakkama kogu selle ulatuses, |
| --- | --- |

5.

tervitab 7.–8. veebruari 2013. aasta toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastuvõetud otsust eraldada 6 miljardit eurot noorte tööhõive algatusele, mis on avatud kõigile piirkondadele (NUTS II tasand), milles noorte tööpuuduse määr ületab 25 %. Komitee arvates annavad ettenähtud ressursid küll julgustust, ent on siiski veel ebapiisavad, et saada probleemiga hakkama kogu selle ulatuses,

| 6. | võttes arvesse teema pakilisust, kutsub komitee Euroopa Ülemkogu üles jõudma kokkuleppele rakendada noorte tööhõive algatust juba 2013. aastal; |
| --- | --- |

6.

võttes arvesse teema pakilisust, kutsub komitee Euroopa Ülemkogu üles jõudma kokkuleppele rakendada noorte tööhõive algatust juba 2013. aastal;

| 7. | on seisukohal, et märkimisväärne osa algatuse „Noorte tööhõive” vahenditest tuleks eraldada kohalike ja piirkondlikele omavalitsustele, et luua neile paremad võimalused noorte tööhõivet edendavate algatuste rakendamiseks viisil, mis vastab kõige paremini kohalikele oludele; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et märkimisväärne osa algatuse „Noorte tööhõive” vahenditest tuleks eraldada kohalike ja piirkondlikele omavalitsustele, et luua neile paremad võimalused noorte tööhõivet edendavate algatuste rakendamiseks viisil, mis vastab kõige paremini kohalikele oludele;

| 8. | kutsub Euroopa Komisjoni üles andma lõpliku kuju praktika kvaliteediraamistikule, looma õpipoisiõppe liidu ning esitama ettepaneku uue EURESe määruse kohta; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Komisjoni üles andma lõpliku kuju praktika kvaliteediraamistikule, looma õpipoisiõppe liidu ning esitama ettepaneku uue EURESe määruse kohta;

| 9. | rõhutab horisontaalse, kooskõlastatud ja jätkusuutliku lähenemisviisi olulisust rakendamisprotsessis, et tagada kõigi strateegiliste algatuste („Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” (3), „Noorte liikuvus” (4), „Innovatiivne liit” ja „Euroopa digitaalne tegevuskava”) ning nende ja 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika koostoime; |
| --- | --- |

9.

rõhutab horisontaalse, kooskõlastatud ja jätkusuutliku lähenemisviisi olulisust rakendamisprotsessis, et tagada kõigi strateegiliste algatuste („Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” (3), „Noorte liikuvus” (4), „Innovatiivne liit” ja „Euroopa digitaalne tegevuskava”) ning nende ja 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika koostoime;

| 10. | toetab jõuliselt strateegiat „Euroopa 2020” ja selle vahendeid ning jõupingutusi tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks, sh kooli poolelijätnute arvu vähendamine, kutsub liikmesriike üles tugevdama strateegias määratletud majanduskasvu ja innovatsiooni teel jätkamist ning pooldab eri valitsemistasandite koostöö tõhustamist. Sellega seoses rõhutab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esmatähtsat rolli strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel ning vajadust eri valitsemistasandite koostöö järele riiklike reformikavade elluviimisel; |
| --- | --- |

10.

toetab jõuliselt strateegiat „Euroopa 2020” ja selle vahendeid ning jõupingutusi tööhõivealaste eesmärkide saavutamiseks, sh kooli poolelijätnute arvu vähendamine, kutsub liikmesriike üles tugevdama strateegias määratletud majanduskasvu ja innovatsiooni teel jätkamist ning pooldab eri valitsemistasandite koostöö tõhustamist. Sellega seoses rõhutab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esmatähtsat rolli strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel ning vajadust eri valitsemistasandite koostöö järele riiklike reformikavade elluviimisel;

| 11. | rõhutab, kui oluline on tegeleda otsustavalt Euroopas nende noorte olukorraga, kes ei tööta, õpi ega osale koolituses, ning hinnata probleemist tekkivaid kulusid nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, võttes arvesse nende mõju ühiskonnale ja majandusele ning tagajärgi ja (ühiskonda ja demokraatiat ähvardavaid) ohte, mis kaasnevad kõnealuste noorte puuduliku iseseisvumisega. Lisaks leiab komitee, et noorte tööturule integreerimata jätmise nähtus sõltub tööhõiveasutuste töö tõhususest ning haridus- ja töömaailma suhetest ning sellest, kuivõrd aktiivselt tegutsevad antud valdkonnas vabatahtlike ja kolmanda sektori organisatsioonid. Kuid oluline on märkida, et suurimat kasu saadakse siis, kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tööhõivetalitused ning nõustamis- ja haridusasutused teevad omavahel koostööd; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on tegeleda otsustavalt Euroopas nende noorte olukorraga, kes ei tööta, õpi ega osale koolituses, ning hinnata probleemist tekkivaid kulusid nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, võttes arvesse nende mõju ühiskonnale ja majandusele ning tagajärgi ja (ühiskonda ja demokraatiat ähvardavaid) ohte, mis kaasnevad kõnealuste noorte puuduliku iseseisvumisega. Lisaks leiab komitee, et noorte tööturule integreerimata jätmise nähtus sõltub tööhõiveasutuste töö tõhususest ning haridus- ja töömaailma suhetest ning sellest, kuivõrd aktiivselt tegutsevad antud valdkonnas vabatahtlike ja kolmanda sektori organisatsioonid. Kuid oluline on märkida, et suurimat kasu saadakse siis, kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tööhõivetalitused ning nõustamis- ja haridusasutused teevad omavahel koostööd;

| 12. | paneb tähele, et parimad tulemused noorte tööhõive vallas sünnivad riikides, kus noortel on võimalus läbida kvaliteetne ametipraktika, kus on hästi toimivad õpipoisiõppe süsteemid (5), mis on koolitus- ja tööhõivesüsteemi lahutamatu osa. Komitee leiab ka, et see on nii, kui tööhõiveteenused on tõhusad. Sellega seoses rõhutab komitee, kui oluline on tuua esile ELi tasandil tööotsijate jaoks juba olemasolevate avalike suunamis- ja toetussüsteemide ja -teenuste häid tavasid. Komitee on lisaks seisukohal, et võimaluse piires tuleks tööhõiveteenustesse ja kutsenõustamisprotsessi kaasata võimalikult suur hulk kohalikke noorteorganisatsioone; |
| --- | --- |

12.

paneb tähele, et parimad tulemused noorte tööhõive vallas sünnivad riikides, kus noortel on võimalus läbida kvaliteetne ametipraktika, kus on hästi toimivad õpipoisiõppe süsteemid (5), mis on koolitus- ja tööhõivesüsteemi lahutamatu osa. Komitee leiab ka, et see on nii, kui tööhõiveteenused on tõhusad. Sellega seoses rõhutab komitee, kui oluline on tuua esile ELi tasandil tööotsijate jaoks juba olemasolevate avalike suunamis- ja toetussüsteemide ja -teenuste häid tavasid. Komitee on lisaks seisukohal, et võimaluse piires tuleks tööhõiveteenustesse ja kutsenõustamisprotsessi kaasata võimalikult suur hulk kohalikke noorteorganisatsioone;

| 13. | tervitab nn noortegarantiid, mille kohaselt noored saavad nelja kuu jooksul pärast kooli või töösuhte lõpetamist hea tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, väljaõppes või tööpraktikas. Noorte töötuse vähendamine on Euroopa tuleviku võtmeväljakutse; |
| --- | --- |

13.

tervitab nn noortegarantiid, mille kohaselt noored saavad nelja kuu jooksul pärast kooli või töösuhte lõpetamist hea tööpakkumise või pakkumise osaleda täiendushariduses, väljaõppes või tööpraktikas. Noorte töötuse vähendamine on Euroopa tuleviku võtmeväljakutse;

| 14. | jälgib väga tähelepanelikult noortegarantii elluviimist ning tuletab meelde, et tegemist on väga kuluka vahendiga, mistõttu liikmesriigid ja iseäranis suurtesse finantsraskustesse sattunud liikmeriigid vajavad olulist toetust ELilt, et suuta garantiikava ellu viia; |
| --- | --- |

14.

jälgib väga tähelepanelikult noortegarantii elluviimist ning tuletab meelde, et tegemist on väga kuluka vahendiga, mistõttu liikmesriigid ja iseäranis suurtesse finantsraskustesse sattunud liikmeriigid vajavad olulist toetust ELilt, et suuta garantiikava ellu viia;

| 15. | kordab, kui oluline on laiendada meetme ulatust nii, et sellest saaksid kasu kuni 30aastased ja ka kõrghariduse omandanud ning mitte ainult kuni 25aastased noored; |
| --- | --- |

15.

kordab, kui oluline on laiendada meetme ulatust nii, et sellest saaksid kasu kuni 30aastased ja ka kõrghariduse omandanud ning mitte ainult kuni 25aastased noored;

| 16. | jälgib, et institutsioonidevahelistel läbirääkimistel Euroopa Ülemkogul 7.–8. veebruaril 2013 kokkulepitud noorte tööhõive algatust käsitlevate Euroopa Sotsiaalfondi uute sätete üle kohaldatakse kõnealusest instrumendist vahendite määramisel paindlikumaid tingimusi sellistes küsimustes nagu kaasrahastamise määrad või ettemaksed, et saaks senisest tõhusamalt ja nõuetekohasemalt vastata raskele olukorrale, millega seisavad kõnealuses vallas silmitsi piirkonnad. Samuti palub komitee, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi teavitataks piisavalt aegsasti nimetatud algatuse toimimisviisist ja algatuse mõlema rahastamiskanali kaudu eraldatavatest rahamääradest, et nendega saaks arvestada noorte tööpuuduse vastu võitlemise tegevuskavade ja tagatisskeemide koostamisel omavalitsustes; |
| --- | --- |

16.

jälgib, et institutsioonidevahelistel läbirääkimistel Euroopa Ülemkogul 7.–8. veebruaril 2013 kokkulepitud noorte tööhõive algatust käsitlevate Euroopa Sotsiaalfondi uute sätete üle kohaldatakse kõnealusest instrumendist vahendite määramisel paindlikumaid tingimusi sellistes küsimustes nagu kaasrahastamise määrad või ettemaksed, et saaks senisest tõhusamalt ja nõuetekohasemalt vastata raskele olukorrale, millega seisavad kõnealuses vallas silmitsi piirkonnad. Samuti palub komitee, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi teavitataks piisavalt aegsasti nimetatud algatuse toimimisviisist ja algatuse mõlema rahastamiskanali kaudu eraldatavatest rahamääradest, et nendega saaks arvestada noorte tööpuuduse vastu võitlemise tegevuskavade ja tagatisskeemide koostamisel omavalitsustes;

Õpipoisiõppe panus noorte iseseisvumisse

| 17. | ergutab liikmesriike ja pädevaid asutusi rakendama koolituskavasid, millega toetatakse ja ennetatakse noorte üleminekut koolist tööle, et vältida olukorda, kus noored jääksid liiga kaua haridus- ja kutseõppesüsteemi õppima ilma tulevikuväljavaadeteta. Varasema tööturule pääsemisega peab aga kaasnema võimalus naasta koolitusele, et parandada oma oskusi või elukestva õppe raames ümber õppida. Samal ajal soovitab komitee koostada ja rakendada piirkondlikke tööturu- ja kutseõppestrateegiaid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, haridus- ja koolitusvaldkonnas tegutsevate organite ning riiklike tööhõiveametite ja ettevõtlusmaailmaga, et lihtsustada tööturule kaasamist integreeritud majandussüsteemide kontekstis; |
| --- | --- |

17.

ergutab liikmesriike ja pädevaid asutusi rakendama koolituskavasid, millega toetatakse ja ennetatakse noorte üleminekut koolist tööle, et vältida olukorda, kus noored jääksid liiga kaua haridus- ja kutseõppesüsteemi õppima ilma tulevikuväljavaadeteta. Varasema tööturule pääsemisega peab aga kaasnema võimalus naasta koolitusele, et parandada oma oskusi või elukestva õppe raames ümber õppida. Samal ajal soovitab komitee koostada ja rakendada piirkondlikke tööturu- ja kutseõppestrateegiaid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, haridus- ja koolitusvaldkonnas tegutsevate organite ning riiklike tööhõiveametite ja ettevõtlusmaailmaga, et lihtsustada tööturule kaasamist integreeritud majandussüsteemide kontekstis;

| 18. | rõhutab pakilist vajadust käsitleda ka noorte töötuse soolist mõõdet, kuna noored naised on suurema tõenäosusega ebakindlas töösuhtes ja kannatavad isegi praktikakohtadel soolise palgalõhe tagajärgede ning samuti sobivate töö- ja eraelu ühitamise meetmete puudumise all. Seetõttu kutsub komitee üles, et noorte tööhõive edendamise kõigi mehhanismide puhul võetaks arvesse riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke olusid ning probleemi soolist mõõdet; |
| --- | --- |

18.

rõhutab pakilist vajadust käsitleda ka noorte töötuse soolist mõõdet, kuna noored naised on suurema tõenäosusega ebakindlas töösuhtes ja kannatavad isegi praktikakohtadel soolise palgalõhe tagajärgede ning samuti sobivate töö- ja eraelu ühitamise meetmete puudumise all. Seetõttu kutsub komitee üles, et noorte tööhõive edendamise kõigi mehhanismide puhul võetaks arvesse riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke olusid ning probleemi soolist mõõdet;

| 19. | meenutab, et õpipoisiõppe programmid lihtsustavad märkimisväärselt üleminekut koolist tööle, võimaldades noortel omandada töökogemusi töökohal toimuva väljaõppe raames ja teoreetilisi teadmisi väljaspool töökohta tänu ettevõtete ja koolitusasutuste kaasamisele õppetsüklisse. Seetõttu julgustab komitee liikmesriike edendama duaalseid või selliseid õpipoisiprogramme, kus õppimine toimub vaheldumisi ettevõttes ja koolis, sh kõrghariduses; |
| --- | --- |

19.

meenutab, et õpipoisiõppe programmid lihtsustavad märkimisväärselt üleminekut koolist tööle, võimaldades noortel omandada töökogemusi töökohal toimuva väljaõppe raames ja teoreetilisi teadmisi väljaspool töökohta tänu ettevõtete ja koolitusasutuste kaasamisele õppetsüklisse. Seetõttu julgustab komitee liikmesriike edendama duaalseid või selliseid õpipoisiprogramme, kus õppimine toimub vaheldumisi ettevõttes ja koolis, sh kõrghariduses;

| 20. | toetab võimalust võtta pädevuste jaotust austades vastu ühine raamistik, et viia liikmesriikides olemasolevad duaalse kutseõppe süsteemid omavahel vastavusse, et saada õpipoisiõppe kontseptsioonist võimalikult palju kasu ning selgitada välja parimad vahendid selle ellurakendamiseks; |
| --- | --- |

20.

toetab võimalust võtta pädevuste jaotust austades vastu ühine raamistik, et viia liikmesriikides olemasolevad duaalse kutseõppe süsteemid omavahel vastavusse, et saada õpipoisiõppe kontseptsioonist võimalikult palju kasu ning selgitada välja parimad vahendid selle ellurakendamiseks;

| 21. | kutsub komisjoni üles toetama ja täiendama liikmesriikide kutseõppepoliitilisi meetmeid, esitades soovituse kujul ettepaneku õpipoisiõppe kvaliteedi miinimumnõuete kohta ELi tasandil, et lihtsustada üle Euroopa omandatud teadmiste ja oskuste tunnustamist; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles toetama ja täiendama liikmesriikide kutseõppepoliitilisi meetmeid, esitades soovituse kujul ettepaneku õpipoisiõppe kvaliteedi miinimumnõuete kohta ELi tasandil, et lihtsustada üle Euroopa omandatud teadmiste ja oskuste tunnustamist;

| 22. | hindab kõrgelt Euroopa Õpipoisiõppe Liidu (European Alliance for Apprenticeships) rajamise teel tehtud edusamme, et luua kasulik vahend, millega vastata nõudlusele oskuste ja teadmiste järele ja pakkuda sobiv võrdlusraamistik omandatud kvalifikatsioonide võrdlemiseks; |
| --- | --- |

22.

hindab kõrgelt Euroopa Õpipoisiõppe Liidu (European Alliance for Apprenticeships) rajamise teel tehtud edusamme, et luua kasulik vahend, millega vastata nõudlusele oskuste ja teadmiste järele ja pakkuda sobiv võrdlusraamistik omandatud kvalifikatsioonide võrdlemiseks;

| 23. | toetab komisjoni ettepanekut edendada koostööviise, millega julgustatakse duaalse hariduse arendamist ja levitamist. Koostöösse tuleb aga kaasata üleriigilisel tasandil hariduse, kutseõppe ja tööhõivepoliitika eest vastutavad ametiasutused, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad, Euroopa Sotsiaalfondi haldavad ametiasutused ning ettevõtjate ja sotsiaalpartnerite esindajad. Eesmärgiks on selgitada asjaomase liikmesriigi tööturul ja koolisüsteemis välja sobivad strateegiad õpipoisiõppe tugevdamiseks ja viisid, kuidas kasutada tõhusalt Euroopa Sotsiaalfondi riiklikke eraldisi duaalse kutseõppe süsteemide kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

23.

toetab komisjoni ettepanekut edendada koostööviise, millega julgustatakse duaalse hariduse arendamist ja levitamist. Koostöösse tuleb aga kaasata üleriigilisel tasandil hariduse, kutseõppe ja tööhõivepoliitika eest vastutavad ametiasutused, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad, Euroopa Sotsiaalfondi haldavad ametiasutused ning ettevõtjate ja sotsiaalpartnerite esindajad. Eesmärgiks on selgitada asjaomase liikmesriigi tööturul ja koolisüsteemis välja sobivad strateegiad õpipoisiõppe tugevdamiseks ja viisid, kuidas kasutada tõhusalt Euroopa Sotsiaalfondi riiklikke eraldisi duaalse kutseõppe süsteemide kavandamisel ja rakendamisel;

| 24. | sedastab, et parimad tulemused tööhõive ja õppimise vallas sünnivad siis, kui tehakse ladusat koostööd kõigi asjaosaliste vahel (6). Seetõttu teeb komitee liikmesriikidele ettepaneku soodustada üldharidus- ja kutsekoolide, muude haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja tööhõiveteenuseid pakkuvate asutuste tõhusat koostööd. Seda on võimalik saavutada erinevate kultuuriliste ja struktuuriliste meetmete ning kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes vajaduse korral pakutavate finants- ja maksustiimulite abil; |
| --- | --- |

24.

sedastab, et parimad tulemused tööhõive ja õppimise vallas sünnivad siis, kui tehakse ladusat koostööd kõigi asjaosaliste vahel (6). Seetõttu teeb komitee liikmesriikidele ettepaneku soodustada üldharidus- ja kutsekoolide, muude haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja tööhõiveteenuseid pakkuvate asutuste tõhusat koostööd. Seda on võimalik saavutada erinevate kultuuriliste ja struktuuriliste meetmete ning kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes vajaduse korral pakutavate finants- ja maksustiimulite abil;

| 25. | peab vajalikuks arvestada VKEde erivajadustega, kes võiksid omakorda aidata noortel tööturul nõutavaid oskusi omandada, ent kellel on vaid piiratud vahendid ja kes seisavad sageli silmitsi üha suurenevate korralduslike, bürokraatlike ja kultuuriliste takistustega; |
| --- | --- |

25.

peab vajalikuks arvestada VKEde erivajadustega, kes võiksid omakorda aidata noortel tööturul nõutavaid oskusi omandada, ent kellel on vaid piiratud vahendid ja kes seisavad sageli silmitsi üha suurenevate korralduslike, bürokraatlike ja kultuuriliste takistustega;

| 26. | peab vajalikuks, et riigi või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hallatavad tööhõiveorganid ja -ametid peaksid edendama noortele ametipraktika korraldamist. Neile tuleks anda järelevalvevolitused ja nad peaksid täitma ametipraktika järelevalvega seotud ülesandeid. Institutsioonilist raamistikku tuleks vastavalt kohandada; |
| --- | --- |

26.

peab vajalikuks, et riigi või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hallatavad tööhõiveorganid ja -ametid peaksid edendama noortele ametipraktika korraldamist. Neile tuleks anda järelevalvevolitused ja nad peaksid täitma ametipraktika järelevalvega seotud ülesandeid. Institutsioonilist raamistikku tuleks vastavalt kohandada;

Ametipraktikate tähtsus tööturule sisenemisel

| 27. | tuletab meelde, et isegi kui ametipraktika on lühike, peaks see olema kasulik õppeperiood, mis võimaldab noortel võimalikult kiiresti tööturule siseneda ja kindla töökoha saada. Sel põhjusel peavad ametipraktikad olema kvaliteetsed nii õppesisu kui ka sotsiaalkaitse seisukohast. Seetõttu kutsub komitee kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles pakkuma noortele võimalikult palju ametipraktika kohti, et nad saaksid paremini tutvuda paljude erinevate elukutsete ja ametitega. Komitee on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad anda eeskuju kvaliteetsete praktikaprogrammide rakendamisel, ja soovitab seetõttu, et nad täidaksid koostöös haridusasutustega juhirolli praktikantide vastuvõtmisel ja värbamisel ning luues võimalusi koostöö tegemiseks ettevõtlussektoriga, et noored kaasataks kiiresti tööturule; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et isegi kui ametipraktika on lühike, peaks see olema kasulik õppeperiood, mis võimaldab noortel võimalikult kiiresti tööturule siseneda ja kindla töökoha saada. Sel põhjusel peavad ametipraktikad olema kvaliteetsed nii õppesisu kui ka sotsiaalkaitse seisukohast. Seetõttu kutsub komitee kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles pakkuma noortele võimalikult palju ametipraktika kohti, et nad saaksid paremini tutvuda paljude erinevate elukutsete ja ametitega. Komitee on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad anda eeskuju kvaliteetsete praktikaprogrammide rakendamisel, ja soovitab seetõttu, et nad täidaksid koostöös haridusasutustega juhirolli praktikantide vastuvõtmisel ja värbamisel ning luues võimalusi koostöö tegemiseks ettevõtlussektoriga, et noored kaasataks kiiresti tööturule;

| 28. | tõdeb, et paljudes liikmesriikides on ametipraktika vahendit väärkasutatud ning sellest on saanud odava või lausa tasuta tööjõu värbamise võimalus. Ametipraktikat kasutatakse sageli korrapäraste töölepingute asendamiseks, paljudel juhtudel just töökoormuse tipp-perioodidel; |
| --- | --- |

28.

tõdeb, et paljudes liikmesriikides on ametipraktika vahendit väärkasutatud ning sellest on saanud odava või lausa tasuta tööjõu värbamise võimalus. Ametipraktikat kasutatakse sageli korrapäraste töölepingute asendamiseks, paljudel juhtudel just töökoormuse tipp-perioodidel;

| 29. | märgib, et praktika määratluses tuleks seda vahendit väärtustada kui õppeprotsessi, mille käigus tutvutakse tööga. Lisaks leiab komitee, et õiges määratluses peaks see valdkond olema laialt määratletud, hõlmates suunamist, koolitamist ja tööd; |
| --- | --- |

29.

märgib, et praktika määratluses tuleks seda vahendit väärtustada kui õppeprotsessi, mille käigus tutvutakse tööga. Lisaks leiab komitee, et õiges määratluses peaks see valdkond olema laialt määratletud, hõlmates suunamist, koolitamist ja tööd;

| 30. | toetab jõuliselt ELi osa Euroopa tasandil tunnustatud kvaliteedistandardite kindlaksmääramisel. ELi tasandi lahendusel oleks ka selged eelised praktikantide ELi-sisese ja -välise liikuvuse suurendamisel ning ELi tööturu paremal integreerimisel; |
| --- | --- |

30.

toetab jõuliselt ELi osa Euroopa tasandil tunnustatud kvaliteedistandardite kindlaksmääramisel. ELi tasandi lahendusel oleks ka selged eelised praktikantide ELi-sisese ja -välise liikuvuse suurendamisel ning ELi tööturu paremal integreerimisel;

| 31. | kiidab komisjoni ettepanekuid Euroopa praktika kvaliteediraamistiku kohta ning kõiki meetmeid, mis hõlbustavad noorte sisenemist tööturule; |
| --- | --- |

31.

kiidab komisjoni ettepanekuid Euroopa praktika kvaliteediraamistiku kohta ning kõiki meetmeid, mis hõlbustavad noorte sisenemist tööturule;

| 32. | ärgitab tungivalt võtma kiiresti vastu Euroopa soovituse praktika kohta, milles tuleks Euroopa tasandil kõigile liikmesriikidele ühised miinimumstandardid määratleda. Soovituses tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki praktikaliike, mitte piirduda ainult praktikaga vabal turul (õppetööväline praktika); |
| --- | --- |

32.

ärgitab tungivalt võtma kiiresti vastu Euroopa soovituse praktika kohta, milles tuleks Euroopa tasandil kõigile liikmesriikidele ühised miinimumstandardid määratleda. Soovituses tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki praktikaliike, mitte piirduda ainult praktikaga vabal turul (õppetööväline praktika);

| 33. | loodab, et (üksikutes liikmesriikides) võetakse vastu miinimumnõuded, nagu praktikandi ja vastuvõtva organisatsiooni ning võimalik, et ka koolitusasutuse ja praktika rakendamist edendava subjekti vahel sõlmitav kirjalik leping, mis hõlmab selliseid aspekte nagu kutsealane ja õppe-eesmärk, kestus, tööaeg ja kohasel juhul ka sotsiaalkindlustus ja töötasu või hüvitis. Lepingus kindlaksmääratud õppesisu tagamiseks peaks vastuvõttev organisatsioon määrama praktikantidele juhendajaid või mentoreid, kellel oleksid asjakohased erialased ja praktikategevusega kooskõlas olevad teadmised ja oskused; |
| --- | --- |

33.

loodab, et (üksikutes liikmesriikides) võetakse vastu miinimumnõuded, nagu praktikandi ja vastuvõtva organisatsiooni ning võimalik, et ka koolitusasutuse ja praktika rakendamist edendava subjekti vahel sõlmitav kirjalik leping, mis hõlmab selliseid aspekte nagu kutsealane ja õppe-eesmärk, kestus, tööaeg ja kohasel juhul ka sotsiaalkindlustus ja töötasu või hüvitis. Lepingus kindlaksmääratud õppesisu tagamiseks peaks vastuvõttev organisatsioon määrama praktikantidele juhendajaid või mentoreid, kellel oleksid asjakohased erialased ja praktikategevusega kooskõlas olevad teadmised ja oskused;

| 34. | soovitab tagada, et praktika toimumise kord oleks praktikandi jaoks läbipaistev, ning rõhutab, kui oluline on näha ette kulude õiglane kompenseerimine (või hüvitis). Seda võiks rahastada Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest ja see võiks olla tõeline kvaliteedi tagaja, et suurendada vastastikkust kasu nii noore kui ka ettevõtte jaoks, tingimustes, kus austatakse praktikandi inimväärikust; |
| --- | --- |

34.

soovitab tagada, et praktika toimumise kord oleks praktikandi jaoks läbipaistev, ning rõhutab, kui oluline on näha ette kulude õiglane kompenseerimine (või hüvitis). Seda võiks rahastada Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest ja see võiks olla tõeline kvaliteedi tagaja, et suurendada vastastikkust kasu nii noore kui ka ettevõtte jaoks, tingimustes, kus austatakse praktikandi inimväärikust;

| 35. | kordab, et praktikandi vastuvõtja peab vastama sellistele kohustuslikele nõuetele nagu sotsiaalkindlustus-, tervishoiu- ja ohutusnõuded töökohal, puudega inimestega seotud sätted jms; |
| --- | --- |

35.

kordab, et praktikandi vastuvõtja peab vastama sellistele kohustuslikele nõuetele nagu sotsiaalkindlustus-, tervishoiu- ja ohutusnõuded töökohal, puudega inimestega seotud sätted jms;

| 36. | rõhutab, et nende teadmiste ja oskuste kohta, mida praktikant praktika käigus saab, oleks vaja ametlikku sertifikaati; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et nende teadmiste ja oskuste kohta, mida praktikant praktika käigus saab, oleks vaja ametlikku sertifikaati;

| 37. | toetab komisjoni ettepanekut kutsekvalifikatsioonide direktiivi ajakohastamise kohta (7), mis laiendab direktiivi reguleerimisala, et hõlmata teistes liikmesriikides sooritatud praktikat. Komitee soovitab ka uurida, kas direktiiv ei peaks hõlmama mitte ainult sellist praktikat, mis on reguleeritud kutsealale pääsemise tingimuseks, vaid ka avatud turu ja õppeprogrammi kuuluvat praktikat; |
| --- | --- |

37.

toetab komisjoni ettepanekut kutsekvalifikatsioonide direktiivi ajakohastamise kohta (7), mis laiendab direktiivi reguleerimisala, et hõlmata teistes liikmesriikides sooritatud praktikat. Komitee soovitab ka uurida, kas direktiiv ei peaks hõlmama mitte ainult sellist praktikat, mis on reguleeritud kutsealale pääsemise tingimuseks, vaid ka avatud turu ja õppeprogrammi kuuluvat praktikat;

Liikuvus kui noorte potentsiaali arendamise faktor

| 38. | näeb noorte töötajate geograafilist liikuvust olulise vahendina, mis võib aidata lahendada kohalikke vastuolusid tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel. Selleks võib teatud sektoris (nt praktika käsitöö- või turismisektoris) konkreetsete kriteeriumide alusel välja töötatud praktika olla tõhus vahend liikuvuse toetamiseks, mille eesmärk on noorte naasmine oma kodupiirkondadesse, kus neil on tänu omandatud paremale kvalifikatsioonile suuremad võimalused leida tööd. See on eriti oluline selleks, et säilitada territoriaalne ühtekuuluvus ja aidata piirkondi, mis seisavad vastakuti selliste demograafiliste väljakutsetega nagu elanikkonna vananemine või rahvastiku vähenemine; |
| --- | --- |

38.

näeb noorte töötajate geograafilist liikuvust olulise vahendina, mis võib aidata lahendada kohalikke vastuolusid tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel. Selleks võib teatud sektoris (nt praktika käsitöö- või turismisektoris) konkreetsete kriteeriumide alusel välja töötatud praktika olla tõhus vahend liikuvuse toetamiseks, mille eesmärk on noorte naasmine oma kodupiirkondadesse, kus neil on tänu omandatud paremale kvalifikatsioonile suuremad võimalused leida tööd. See on eriti oluline selleks, et säilitada territoriaalne ühtekuuluvus ja aidata piirkondi, mis seisavad vastakuti selliste demograafiliste väljakutsetega nagu elanikkonna vananemine või rahvastiku vähenemine;

| 39. | loodab, et järgmiseid liikuvust toetavaid Euroopa programme nagu ettepaneku „Erasmus kõigi jaoks” raames kavandatud programme rahastatakse piisavalt ja jätkusuutlikult, et noored saaksid üha varakumalt osa oma akadeemilisest või rakenduslikust haridusest saada välismaal, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade noorte eriolukorda; |
| --- | --- |

39.

loodab, et järgmiseid liikuvust toetavaid Euroopa programme nagu ettepaneku „Erasmus kõigi jaoks” raames kavandatud programme rahastatakse piisavalt ja jätkusuutlikult, et noored saaksid üha varakumalt osa oma akadeemilisest või rakenduslikust haridusest saada välismaal, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade noorte eriolukorda;

| 40. | toetab komisjoni otsust muuta Euroopa tööturuasutuste võrgustik tulemusele suunatud töökohtade otsimise ja pakkumise vahendiks ning arendada edasi algatust „Sinu esimene EURESi töökoht”, et aidata 18–30aastastel ELi kodanikel leida tööd teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

40.

toetab komisjoni otsust muuta Euroopa tööturuasutuste võrgustik tulemusele suunatud töökohtade otsimise ja pakkumise vahendiks ning arendada edasi algatust „Sinu esimene EURESi töökoht”, et aidata 18–30aastastel ELi kodanikel leida tööd teises liikmesriigis;

| 41. | peab vajalikuks tagada võimalus, et lisaks ELi haridusprogrammidele oleks nii Euroopa Sotsiaalfondist kui ka riikide ja/või piirkondade fondidest võimalik eraldada raha. Kõnealuste vahenditega tuleks edendada konkreetseid liikuvuskavasid, mis tagaksid kõigile ELi noortele liikuvuse võrdsetel tingimustel, sõltumata nende elukohast, ning ärgitada liikmesriikide tööturuameteid koostama programme, milles reklaamitakse EURESe süsteemi pakutavaid võimalusi ja kaasama selle tööturuametite tavapärasesse tegevusse; |
| --- | --- |

41.

peab vajalikuks tagada võimalus, et lisaks ELi haridusprogrammidele oleks nii Euroopa Sotsiaalfondist kui ka riikide ja/või piirkondade fondidest võimalik eraldada raha. Kõnealuste vahenditega tuleks edendada konkreetseid liikuvuskavasid, mis tagaksid kõigile ELi noortele liikuvuse võrdsetel tingimustel, sõltumata nende elukohast, ning ärgitada liikmesriikide tööturuameteid koostama programme, milles reklaamitakse EURESe süsteemi pakutavaid võimalusi ja kaasama selle tööturuametite tavapärasesse tegevusse;

Mõned horisontaalsed prioriteedid

| 42. | kiidab selliseid oskuste määratlemiseks tehtud algatusi nagu ülevaade oskuste kohta ELis ja Euroopa oskuste pass. Nende vahendite abil saab nimelt paremini vastata nõudlusele sobivate teadmiste ja oskuste järgi ning aidata pakkuda õiget kvalifikatsiooni viiteraamistikku, milles võetakse arvesse mitte ainult ametliku õppe, vaid ka mitteametliku ja informaalse õppe raames omandatud teadmisi ja oskusi; |
| --- | --- |

42.

kiidab selliseid oskuste määratlemiseks tehtud algatusi nagu ülevaade oskuste kohta ELis ja Euroopa oskuste pass. Nende vahendite abil saab nimelt paremini vastata nõudlusele sobivate teadmiste ja oskuste järgi ning aidata pakkuda õiget kvalifikatsiooni viiteraamistikku, milles võetakse arvesse mitte ainult ametliku õppe, vaid ka mitteametliku ja informaalse õppe raames omandatud teadmisi ja oskusi;

| 43. | julgustab liikmesriike kujundama ja rakendama sellist poliitikat ja vahendeid, mis toetavad noorte ettevõtete loomist, sh andes laenudele ja liisingulepingutele tagatisi ning laenudele madalamaid intressimäärasid ning kasutades mikrokrediidi võimalusi; |
| --- | --- |

43.

julgustab liikmesriike kujundama ja rakendama sellist poliitikat ja vahendeid, mis toetavad noorte ettevõtete loomist, sh andes laenudele ja liisingulepingutele tagatisi ning laenudele madalamaid intressimäärasid ning kasutades mikrokrediidi võimalusi;

| 44. | peab esmatähtsaks luua akadeemilise ja töömaailma vahel sild ning kasutada selliseid vahendeid nagu noortele ettevõtjatele suunatud Erasmuse programm, mis on osutunud tõhusaks vahendiks ettevõtluse edendamisel. Komitee on seda juba oma varasemas arvamuses rõhutanud (8); |
| --- | --- |

44.

peab esmatähtsaks luua akadeemilise ja töömaailma vahel sild ning kasutada selliseid vahendeid nagu noortele ettevõtjatele suunatud Erasmuse programm, mis on osutunud tõhusaks vahendiks ettevõtluse edendamisel. Komitee on seda juba oma varasemas arvamuses rõhutanud (8);

| 45. | jagab komisjoni seisukohta, et suure tööhõivepotentsiaaliga strateegilistele sektoritele (tervishoiu-, sotsiaalkaitse-, rohelise majanduse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoritele) on oluline anda tugev impulss nii ettevõtete loomisel kui ka tööhõive edendamisel üldiselt. Piirkondlikul tasandil võib olla otsustav roll pädevuste arendamisel valdkondades, mis selles piirkonnas on juhtpositsioonil ja kus tööhõivevaated on head; |
| --- | --- |

45.

jagab komisjoni seisukohta, et suure tööhõivepotentsiaaliga strateegilistele sektoritele (tervishoiu-, sotsiaalkaitse-, rohelise majanduse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoritele) on oluline anda tugev impulss nii ettevõtete loomisel kui ka tööhõive edendamisel üldiselt. Piirkondlikul tasandil võib olla otsustav roll pädevuste arendamisel valdkondades, mis selles piirkonnas on juhtpositsioonil ja kus tööhõivevaated on head;

| 46. | peab äärmiselt oluliseks seda, et tööturule õnnestuks integreerida turvalisuse ja paindlikkuse mõisted (flexicurity), leides tasakaalu tööandjate vajaduse vahel paindliku tööjõu järele ja töötajate endi vajaduse vahel saada üha ebakindlamas töökeskkonnas turvalisust ja kaitset; |
| --- | --- |

46.

peab äärmiselt oluliseks seda, et tööturule õnnestuks integreerida turvalisuse ja paindlikkuse mõisted (flexicurity), leides tasakaalu tööandjate vajaduse vahel paindliku tööjõu järele ja töötajate endi vajaduse vahel saada üha ebakindlamas töökeskkonnas turvalisust ja kaitset;

| 47. | rõhutab, et koostöö kohaliku ja piirkondliku tasandi institutsioonidega on noorte tööhõive poliitika üldise kavandamise ja haldamise konkreetse strateegia kujundamise jaoks oluline. Selleks võiksid noorte tööhõive poliitika uuenduslikud ja integreeritud juhtimisviisid avaliku asutuse, noorte põlvkonna ja ettevõtlusmaailma vahelise silla toetamise kasulikud olla; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et koostöö kohaliku ja piirkondliku tasandi institutsioonidega on noorte tööhõive poliitika üldise kavandamise ja haldamise konkreetse strateegia kujundamise jaoks oluline. Selleks võiksid noorte tööhõive poliitika uuenduslikud ja integreeritud juhtimisviisid avaliku asutuse, noorte põlvkonna ja ettevõtlusmaailma vahelise silla toetamise kasulikud olla;

| 48. | rõhutab vajadust kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täiel määral uute algatuste väljatöötamisse ja elluviimisse, kuna nemad on kõige asjakohasem tasand kohalike ja piirkondlike nõuete ja vajaduste ning seega ka tööhõive ja noortele suunatud programmidega seotud küsimuste hindamiseks; |
| --- | --- |

48.

rõhutab vajadust kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täiel määral uute algatuste väljatöötamisse ja elluviimisse, kuna nemad on kõige asjakohasem tasand kohalike ja piirkondlike nõuete ja vajaduste ning seega ka tööhõive ja noortele suunatud programmidega seotud küsimuste hindamiseks;

| 49. | tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad juba praegu suurel määral tööhõive-, haridus- ja koolituspoliitika elluviimise eest. Samal ajal avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Komisjoni teatises ei ole konkreetselt mainitud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste volitusi (9) eelnimetatud valdkondade poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

49.

tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad juba praegu suurel määral tööhõive-, haridus- ja koolituspoliitika elluviimise eest. Samal ajal avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Komisjoni teatises ei ole konkreetselt mainitud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste volitusi (9) eelnimetatud valdkondade poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 50. | soovitab, et praktika peab noorte tööhõive paketi ja noorte tagatissüsteemide laiema edendamise raames leidma oma koha ja saama ELilt vajalikku toetust, et ELi noorte tööhõivet soodustavate poliitikameetmete raames saaks tegeleda suurima Euroopa ühiskonna ees seisva väljakutsega: kuidas vältida põlvkondadevahelist lõhet ja tunnustada noorte õigust võimalusele saada täielikult iseseisvaks. |
| --- | --- |

50.

soovitab, et praktika peab noorte tööhõive paketi ja noorte tagatissüsteemide laiema edendamise raames leidma oma koha ja saama ELilt vajalikku toetust, et ELi noorte tööhõivet soodustavate poliitikameetmete raames saaks tegeleda suurima Euroopa ühiskonna ees seisva väljakutsega: kuidas vältida põlvkondadevahelist lõhet ja tunnustada noorte õigust võimalusele saada täielikult iseseisvaks.

| 51. | peab esmatähtsaks suunata ulatuslikud koolitusressursid ettevõtluse ergutamisse noorte seas. Ergutamine peab olema suunatud tärkavatele sektoritele, mis on välja selgitatud erinevates majanduslikku üldraamistikku kuuluvates piirkondlikes strateegiates. Euroopa ühiskonna kasvu allikas peitub omandatud teadmistes ja noorte õppimisvalmiduses. Kogemused peaksid neile õpetama, et tuleb takistada noorte ettevõtjate suundumist lühiperspektiivis majanduslikult ammenduvatesse sektoritesse. Seetõttu ja keeruka majanduskontekstiga ühiskonnas on vaja „õpetada õppima”, kasutades koolitusmeetmeid, mis võimaldavad noortel jõuda ettevõtte loomise mõttest ettevõtte projekti tegeliku teostamiseni. Seejuures on esmatähtis rahastus. Selleks peaksid liikmesriigid eraldama oma vastavastest instrumentidest protsendiosa, kohaldades noorte tööpuuduse tasemega otseselt seotud koefitsiente, mis võimaldab noorte ettevõtjate esitatud projektide rahastamist soodsatel tingimustel. |
| --- | --- |

51.

peab esmatähtsaks suunata ulatuslikud koolitusressursid ettevõtluse ergutamisse noorte seas. Ergutamine peab olema suunatud tärkavatele sektoritele, mis on välja selgitatud erinevates majanduslikku üldraamistikku kuuluvates piirkondlikes strateegiates. Euroopa ühiskonna kasvu allikas peitub omandatud teadmistes ja noorte õppimisvalmiduses. Kogemused peaksid neile õpetama, et tuleb takistada noorte ettevõtjate suundumist lühiperspektiivis majanduslikult ammenduvatesse sektoritesse. Seetõttu ja keeruka majanduskontekstiga ühiskonnas on vaja „õpetada õppima”, kasutades koolitusmeetmeid, mis võimaldavad noortel jõuda ettevõtte loomise mõttest ettevõtte projekti tegeliku teostamiseni. Seejuures on esmatähtis rahastus. Selleks peaksid liikmesriigid eraldama oma vastavastest instrumentidest protsendiosa, kohaldades noorte tööpuuduse tasemega otseselt seotud koefitsiente, mis võimaldab noorte ettevõtjate esitatud projektide rahastamist soodsatel tingimustel.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 2562/2012 fin.

1

(2)  COM(2012) 727 final, COM(2012) 728 final, COM(2012) 729.

2

(3)  CdR 401/2010 fin.

3

(4)  CdR 292/2010 fin.

4

(5)  SWD(2012) 406 final.

5

(6)  COM(2012) 669.

6

(7)  COM(2011) 883.

7

(8)  CdR 1186/2012 fin.

8

(9)  CdR 1186/2012 fin.

9

---

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/7

---

Regioonide Komitee arvamus „Kultuuri- ja loomesektori edendamine majanduskasvu ja töökohtade heaks”

2013/C 218/02

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab asjaolu, et kultuuri tunnustatakse kohaliku ja piirkondliku arengu vahendina ning toonitatakse aruka spetsialiseerumise strateegiate ja loomingulise arengu terviklike käsitluste tähtsust; |
| --- | --- |

—

tervitab asjaolu, et kultuuri tunnustatakse kohaliku ja piirkondliku arengu vahendina ning toonitatakse aruka spetsialiseerumise strateegiate ja loomingulise arengu terviklike käsitluste tähtsust;

| — | soovitab luua loomingulisi kontseptsioone kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning lisada need „Euroopa loovuse foorumisse”, mis tooks kokku avaliku ja erasektori ning vabatahtlike rühmad, et uurida viise, kuidas Euroopa saaks kohaliku ja Euroopa tasandi pakiliste probleemide puhul rakendada loovaid lahendusi; |
| --- | --- |

—

soovitab luua loomingulisi kontseptsioone kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning lisada need „Euroopa loovuse foorumisse”, mis tooks kokku avaliku ja erasektori ning vabatahtlike rühmad, et uurida viise, kuidas Euroopa saaks kohaliku ja Euroopa tasandi pakiliste probleemide puhul rakendada loovaid lahendusi;

| — | rõhutab, et loominguliste oskuste omandamine on tähtis juba varajases eas, võimaldades nii noorte põlvkonnal saada täielikku kasu uutest kultuuritarbimise vormidest ning paremini valmistuda tulevasteks töökohtadeks, eelkõige aidates neil ja ühiskonnal laiemalt toime tulla digitaaltehnoloogiale ülemineku tagajärgedega; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et loominguliste oskuste omandamine on tähtis juba varajases eas, võimaldades nii noorte põlvkonnal saada täielikku kasu uutest kultuuritarbimise vormidest ning paremini valmistuda tulevasteks töökohtadeks, eelkõige aidates neil ja ühiskonnal laiemalt toime tulla digitaaltehnoloogiale ülemineku tagajärgedega;

| — | toetab komisjoni keskendumist vajadusele lihtsustada kehtivaid eeskirju ja suurendada kultuuri- ja loomesektori juurdepääsu välisrahastamisele; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni keskendumist vajadusele lihtsustada kehtivaid eeskirju ja suurendada kultuuri- ja loomesektori juurdepääsu välisrahastamisele;

| — | kutsub üles integreerima kultuuri- ja loomesektori paremini strateegiasse „Euroopa 2020” ning tunnistama olulisi seoseid teiste poliitikavaldkondadega, nagu tööstus, turism, haridus, rahandus jne. |
| --- | --- |

—

kutsub üles integreerima kultuuri- ja loomesektori paremini strateegiasse „Euroopa 2020” ning tunnistama olulisi seoseid teiste poliitikavaldkondadega, nagu tööstus, turism, haridus, rahandus jne.

| Raportöör | Anton ROMBOUTS (NL/EPP), 's-Hertogenboschi linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks”
  COM(2012) 537 final |

Raportöör

Anton ROMBOUTS (NL/EPP), 's-Hertogenboschi linnapea

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks”

COM(2012) 537 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldine taust

| 1. | väljendab heameelt teatise „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” kui õigeaegse strateegia üle, mille eesmärk on kasutada täielikult kõnealuste sektorite potentsiaali sotsiaal-majandusliku arengu edendamiseks. Komitee tunneb erilist heameelt selle üle, et teatises keskendutakse kultuuri- ja loomesektori võimele luua majanduskasvu ja töökohti, panusele innovatsiooni edendamisse ning samuti selle mõju võimalikule ülekandumisele teistesse sektoritesse ja poliitikavaldkondadesse. Teatisest nähtub Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee seisukohtade suur sarnasus nende lähenemisviisis kultuuri- ja loometegevuse kasvupotentsiaalile. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust kultuuri- ja loomesektori arendamisel Euroopas, nagu väljendatakse komitee arvamuses „Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine” (1) ning ka kõnealuses teatises; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt teatise „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” kui õigeaegse strateegia üle, mille eesmärk on kasutada täielikult kõnealuste sektorite potentsiaali sotsiaal-majandusliku arengu edendamiseks. Komitee tunneb erilist heameelt selle üle, et teatises keskendutakse kultuuri- ja loomesektori võimele luua majanduskasvu ja töökohti, panusele innovatsiooni edendamisse ning samuti selle mõju võimalikule ülekandumisele teistesse sektoritesse ja poliitikavaldkondadesse. Teatisest nähtub Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee seisukohtade suur sarnasus nende lähenemisviisis kultuuri- ja loometegevuse kasvupotentsiaalile. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust kultuuri- ja loomesektori arendamisel Euroopas, nagu väljendatakse komitee arvamuses „Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine” (1) ning ka kõnealuses teatises;

| 2. | tuletab meelde, et finants- ja majanduskriisi ajal võib kultuuri- ja loomesektoril olla suur osatähtsus ka sotsiaal- ja tervishoiupoliitika eesmärkide saavutamisel loomingulisel teel, toetades uuendustegevust ning andes samas panuse majanduskasvu (2); |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et finants- ja majanduskriisi ajal võib kultuuri- ja loomesektoril olla suur osatähtsus ka sotsiaal- ja tervishoiupoliitika eesmärkide saavutamisel loomingulisel teel, toetades uuendustegevust ning andes samas panuse majanduskasvu (2);

| 3. | kordab, et kultuuril on iseseisev väärtus, mis ei sõltu kultuurikaupade majanduslikest aspektidest, ning nõuab, et seda kahetahulist olemust võetaks arvesse nii, et seejuures ei lähtuta ainuüksi kultuuri toodavast majanduskasust (3); |
| --- | --- |

3.

kordab, et kultuuril on iseseisev väärtus, mis ei sõltu kultuurikaupade majanduslikest aspektidest, ning nõuab, et seda kahetahulist olemust võetaks arvesse nii, et seejuures ei lähtuta ainuüksi kultuuri toodavast majanduskasust (3);

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et teatises tunnistatakse olulisi eeliseid, mida kohalikul ja piirkondlikul tasandil kultuuri- ja loomesektorisse tehtavad strateegilised investeeringud võivad anda, ning üleskutse üle koostada laiaulatuslik strateegiline vastus, mis hõlmaks kõiki osalisi kohalikust kuni ELi tasandini; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt asjaolu üle, et teatises tunnistatakse olulisi eeliseid, mida kohalikul ja piirkondlikul tasandil kultuuri- ja loomesektorisse tehtavad strateegilised investeeringud võivad anda, ning üleskutse üle koostada laiaulatuslik strateegiline vastus, mis hõlmaks kõiki osalisi kohalikust kuni ELi tasandini;

| 5. | tervitab asjaolu, et teatises tunnustatakse kultuuri läbivalt kohaliku ja piirkondliku arengu vahendina ning toonitatakse aruka spetsialiseerumise strateegiate tähtsust; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et teatises tunnustatakse kultuuri läbivalt kohaliku ja piirkondliku arengu vahendina ning toonitatakse aruka spetsialiseerumise strateegiate tähtsust;

| 6. | tunnistab vajadust tugevama integratsiooni järele kohaliku ja piirkondliku ning riikliku tasandi strateegiate vahel ning vajadust keskenduda tulevaste ühtekuuluvuspoliitika programmide väljatöötamisel sektorite potentsiaali hindamisele regionaalarengu strateegiates; |
| --- | --- |

6.

tunnistab vajadust tugevama integratsiooni järele kohaliku ja piirkondliku ning riikliku tasandi strateegiate vahel ning vajadust keskenduda tulevaste ühtekuuluvuspoliitika programmide väljatöötamisel sektorite potentsiaali hindamisele regionaalarengu strateegiates;

| 7. | tuletab meelde komitee varasemaid seisukohti seoses Euroopa kultuuripealinna kui väärtusliku sündmusega, mis tõstab esile Euroopa kultuuride rikkust, mitmekesisust ja ühiseid aspekte (4). Koos Euroopa kultuuripärandi märgise algatusega saab neid kasutada publiku arendamise ja kodanike osaluse suurendamise katselavana; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde komitee varasemaid seisukohti seoses Euroopa kultuuripealinna kui väärtusliku sündmusega, mis tõstab esile Euroopa kultuuride rikkust, mitmekesisust ja ühiseid aspekte (4). Koos Euroopa kultuuripärandi märgise algatusega saab neid kasutada publiku arendamise ja kodanike osaluse suurendamise katselavana;

| 8. | tervitab komisjoni ettepanekuid luua koostööprogramme, et tagada vastastikune õppimine ja luua kontaktide võrgustik, et lihtsustada teabevahetust ja tagada mitmekesisus. ELi meetmed on vajalikud ka selleks, et koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega aidata loomesektoril liikuda kohalikult tasandilt maailma tasandile; |
| --- | --- |

8.

tervitab komisjoni ettepanekuid luua koostööprogramme, et tagada vastastikune õppimine ja luua kontaktide võrgustik, et lihtsustada teabevahetust ja tagada mitmekesisus. ELi meetmed on vajalikud ka selleks, et koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega aidata loomesektoril liikuda kohalikult tasandilt maailma tasandile;

| 9. | leiab, et käsitletavas komisjoni teatises esitatud ettepanekud ei näi tõstatavat küsimusi subsidiaarsuse põhimõtte seisukohalt. ELi tasandil esitatavate ja vastu võetavate meetmete üle tuleb siiski tulevikus järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

9.

leiab, et käsitletavas komisjoni teatises esitatud ettepanekud ei näi tõstatavat küsimusi subsidiaarsuse põhimõtte seisukohalt. ELi tasandil esitatavate ja vastu võetavate meetmete üle tuleb siiski tulevikus järelevalvet teostada;

Soovitused

VAJADUS PIKAAJALISE VISIOONI JÄRELE

| 10. | võttes arvesse praegu Euroopa ees seisvaid väljakutseid, rõhutab komitee vajadust pikaajalise visiooni järele kõigi inimeste heaolu ja elukvaliteedi edendamiseks. Selline visioon peab olema tihedalt seotud kultuuri ja loovusega. Komitee nõustub, et ELi rahvusvaheline mõju põhineb kujutlusvõimel, loovusel ja innovatsioonil, püüeldes uute ideede, uute kontseptsioonide ja uute projektide poole, ning on veendunud, et kultuuri- ja loomesektor saab siinkohal anda olulise panuse; |
| --- | --- |

10.

võttes arvesse praegu Euroopa ees seisvaid väljakutseid, rõhutab komitee vajadust pikaajalise visiooni järele kõigi inimeste heaolu ja elukvaliteedi edendamiseks. Selline visioon peab olema tihedalt seotud kultuuri ja loovusega. Komitee nõustub, et ELi rahvusvaheline mõju põhineb kujutlusvõimel, loovusel ja innovatsioonil, püüeldes uute ideede, uute kontseptsioonide ja uute projektide poole, ning on veendunud, et kultuuri- ja loomesektor saab siinkohal anda olulise panuse;

| 11. | seda mõistavad hästi linnad ja piirkonnad, mis püüdlevad oma elanikele parema elukvaliteedi pakkumise poole. On vaja visiooni, mis ühendab Euroopa linnade ja piirkondade nn pehmed omadused võitluses töötuse ja haavatavate rühmade tõrjutuse vastu. Visiooni saab kodanike jaoks konkreetsemaks muuta, luues loomingulisi kontseptsioone kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning lisades need „Euroopa loovuse foorumisse”. See tooks kokku avaliku ja erasektori ning vabatahtlike rühmad, et uurida viise, kuidas Euroopa saaks kohaliku ja Euroopa tasandi pakiliste probleemide puhul rakendada loovaid lahendusi. Regioonide Komitee soovib siinkohal eriliselt rõhutada, kui oluline on tagada, et loovusel, probleemide lahendamise oskusel ning kunsti- ja kultuurialastel teadmistel on keskne roll kogu haridussüsteemi lõikes; |
| --- | --- |

11.

seda mõistavad hästi linnad ja piirkonnad, mis püüdlevad oma elanikele parema elukvaliteedi pakkumise poole. On vaja visiooni, mis ühendab Euroopa linnade ja piirkondade nn pehmed omadused võitluses töötuse ja haavatavate rühmade tõrjutuse vastu. Visiooni saab kodanike jaoks konkreetsemaks muuta, luues loomingulisi kontseptsioone kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning lisades need „Euroopa loovuse foorumisse”. See tooks kokku avaliku ja erasektori ning vabatahtlike rühmad, et uurida viise, kuidas Euroopa saaks kohaliku ja Euroopa tasandi pakiliste probleemide puhul rakendada loovaid lahendusi. Regioonide Komitee soovib siinkohal eriliselt rõhutada, kui oluline on tagada, et loovusel, probleemide lahendamise oskusel ning kunsti- ja kultuurialastel teadmistel on keskne roll kogu haridussüsteemi lõikes;

| 12. | seepärast on teatise kohaselt oluline kasutada kultuuri ja loovuse jõudu mitmel otstarbel. Selleks on lisaks teatises esitatud progressiivsele horisontaalsele ja vertikaalsele organisatsioonilisele mudelile vaja kogu kultuurilist ökosüsteemi hõlmavat lähenemisviisi. See tähendab, et oluline on kodanike osalemine koosloomise protsessis ning see, et tunnustatakse kultuuri ja loovuse konkreetsetes paikades juurdumise väärtust; |
| --- | --- |

12.

seepärast on teatise kohaselt oluline kasutada kultuuri ja loovuse jõudu mitmel otstarbel. Selleks on lisaks teatises esitatud progressiivsele horisontaalsele ja vertikaalsele organisatsioonilisele mudelile vaja kogu kultuurilist ökosüsteemi hõlmavat lähenemisviisi. See tähendab, et oluline on kodanike osalemine koosloomise protsessis ning see, et tunnustatakse kultuuri ja loovuse konkreetsetes paikades juurdumise väärtust;

| 13. | märgib, et globaliseeruvas maailmas saab kultuurist paiga peamine kvaliteedinäitaja, mis määrab selle atraktiivsuse ja seeläbi konkurentsivõime ettevõtete, investorite ning loominguliste ja ettevõtlike üksikisikute jaoks. Seepärast on elukvaliteedi parandamisest saanud kohalike ja piirkondlike arenguprogrammide oluline eesmärk. Oluline on saavutada tasakaal mitmekesisuse, loome- ja kultuuriressursside ning asjakohaste teenuste ja taristu vahel. Neid küsimusi on kõige parem käsitleda kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused mitmekesisuse ja identiteetide sidumiseks arenguprogrammidega. Komitee kutsub seepärast üles arendama uurimiskeskuste ja innovatsioonilaborite partnerlusi, et uurida paiga kvaliteedi mõju asukohavalikule ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; |
| --- | --- |

13.

märgib, et globaliseeruvas maailmas saab kultuurist paiga peamine kvaliteedinäitaja, mis määrab selle atraktiivsuse ja seeläbi konkurentsivõime ettevõtete, investorite ning loominguliste ja ettevõtlike üksikisikute jaoks. Seepärast on elukvaliteedi parandamisest saanud kohalike ja piirkondlike arenguprogrammide oluline eesmärk. Oluline on saavutada tasakaal mitmekesisuse, loome- ja kultuuriressursside ning asjakohaste teenuste ja taristu vahel. Neid küsimusi on kõige parem käsitleda kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused mitmekesisuse ja identiteetide sidumiseks arenguprogrammidega. Komitee kutsub seepärast üles arendama uurimiskeskuste ja innovatsioonilaborite partnerlusi, et uurida paiga kvaliteedi mõju asukohavalikule ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule;

| 14. | Euroopa ei ole üksnes oluline majandusruum, vaid ka ühine kultuuriruum, mis põhineb olulistel usalduse ja kaasamise väärtustel, mis kasvatavad sotsiaalset kapitali, moodustades nii aluse innovatsioonile ja loometegevusele. Samal ajal toetab „ühtsus mitmekesisuses”-õhkkond üksikisiku turvatunnet, mis parandab elanike elukvaliteeti ning suurendab Euroopa linnade ja piirkondade atraktiivsust elupaigana, suurendades lõpuks ka meie konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

14.

Euroopa ei ole üksnes oluline majandusruum, vaid ka ühine kultuuriruum, mis põhineb olulistel usalduse ja kaasamise väärtustel, mis kasvatavad sotsiaalset kapitali, moodustades nii aluse innovatsioonile ja loometegevusele. Samal ajal toetab „ühtsus mitmekesisuses”-õhkkond üksikisiku turvatunnet, mis parandab elanike elukvaliteeti ning suurendab Euroopa linnade ja piirkondade atraktiivsust elupaigana, suurendades lõpuks ka meie konkurentsivõimet;

KULTUUR JA INNOVATIIVSED PAIGAD

| 15. | märgib, et kuigi teatises rõhutatakse vajadust sektorite ühendamise järele, pööratakse vähem tähelepanu vajadusele teadmiste voolu ja loomekapitali juurutamise järele konkreetses paigas. Seoses kultuuriklastrite ja loomepiirkondadega rõhutab komitee, et linnad ja piirkonnad tuleb asetada teadmiste võrgustike keskmesse, et saada täielikku kasu ideede, kapitali ja inimeste vabast liikumisest võrgustunud maailmamajanduses. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetus on selliste klastrite arendamiseks väga oluline, kuid nende tõhususe suurendamiseks tuleb klastrid siduda ka Euroopa ja globaalsete teadmiste võrgustikega; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kuigi teatises rõhutatakse vajadust sektorite ühendamise järele, pööratakse vähem tähelepanu vajadusele teadmiste voolu ja loomekapitali juurutamise järele konkreetses paigas. Seoses kultuuriklastrite ja loomepiirkondadega rõhutab komitee, et linnad ja piirkonnad tuleb asetada teadmiste võrgustike keskmesse, et saada täielikku kasu ideede, kapitali ja inimeste vabast liikumisest võrgustunud maailmamajanduses. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetus on selliste klastrite arendamiseks väga oluline, kuid nende tõhususe suurendamiseks tuleb klastrid siduda ka Euroopa ja globaalsete teadmiste võrgustikega;

| 16. | loometegevuse juurdumiseks teatud paikadesse on vaja, et konkreetsed kohalikud ja piirkondlikud algatused oleksid arukad, jätkusuutlikud ja strateegilised. Siinkohal on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel eriti oluline roll. Kultuuri areng kohalikul tasandil tugevdab kohalikku identiteeti ja eristumist, luues kultuuritooteid, mida ei ole lihtne mujale üle kanda ning mis seetõttu loovad ainulaadse kohapõhise väärtuse. Need kultuuriga seotud tegurid on olulised ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

16.

loometegevuse juurdumiseks teatud paikadesse on vaja, et konkreetsed kohalikud ja piirkondlikud algatused oleksid arukad, jätkusuutlikud ja strateegilised. Siinkohal on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel eriti oluline roll. Kultuuri areng kohalikul tasandil tugevdab kohalikku identiteeti ja eristumist, luues kultuuritooteid, mida ei ole lihtne mujale üle kanda ning mis seetõttu loovad ainulaadse kohapõhise väärtuse. Need kultuuriga seotud tegurid on olulised ka Euroopa tasandil;

| 17. | leiab, et kultuuri, haridusse ja sporti investeeriv kogukond loob ka suuremat jõukust, heaolu ja turvalisust. See lihtne tõsisasi kehtib nii linna, küla, piirkonna, riigi kui ka kogu kontinendi kohta. Komitee kutsub üles koostama ELi tasandil kaugelepürgiva tegevuskava, et muuta Euroopa nii praegustele kui ka tulevastele noortele inspireerivaks ja atraktiivseks kontinendiks, kus on hea olla, kontinendiks, kus luuakse uusi töökohti, kus tulevased põlvkonnad saavad elada turvalises kliimas ja puhtas keskkonnas ning nautida kõrget elukvaliteeti; |
| --- | --- |

17.

leiab, et kultuuri, haridusse ja sporti investeeriv kogukond loob ka suuremat jõukust, heaolu ja turvalisust. See lihtne tõsisasi kehtib nii linna, küla, piirkonna, riigi kui ka kogu kontinendi kohta. Komitee kutsub üles koostama ELi tasandil kaugelepürgiva tegevuskava, et muuta Euroopa nii praegustele kui ka tulevastele noortele inspireerivaks ja atraktiivseks kontinendiks, kus on hea olla, kontinendiks, kus luuakse uusi töökohti, kus tulevased põlvkonnad saavad elada turvalises kliimas ja puhtas keskkonnas ning nautida kõrget elukvaliteeti;

| 18. | leiab, et paiga kvaliteedi puhul on põhiline usaldus, sest see on alus isiklikule turvatundele ja võimaldab inimestel kokku tulla ja mõtteid jagada, edendades loomingulist mõtlemist ja innovatsiooni. Sellised ruumid aitavad ka kinnistada loomingulisi tooteid, immateriaalset kultuuripärandit ja loomeinimesi. Sellel on majanduslik mõõde, nt kultuuri roll paiga muutmisel omanäoliseks turismisihtkohaks. Ent sellel on ka oluline sotsiaalne mõõde, sest usaldusel põhinev kultuur paneb ka aluse sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

18.

leiab, et paiga kvaliteedi puhul on põhiline usaldus, sest see on alus isiklikule turvatundele ja võimaldab inimestel kokku tulla ja mõtteid jagada, edendades loomingulist mõtlemist ja innovatsiooni. Sellised ruumid aitavad ka kinnistada loomingulisi tooteid, immateriaalset kultuuripärandit ja loomeinimesi. Sellel on majanduslik mõõde, nt kultuuri roll paiga muutmisel omanäoliseks turismisihtkohaks. Ent sellel on ka oluline sotsiaalne mõõde, sest usaldusel põhinev kultuur paneb ka aluse sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| 19. | neist keerukatest küsimustest nähtub selge vajadus tervikliku lähenemisviisi järele. Loometegevus ja innovatsioon põhinevad nii teadmistel ja oskustel kui ka sotsiaal- ja majandusvõrgustikel. Seepärast tuleb loomingulist arengut edendada strateegilisel viisil vastastikuse rikastamise kollektiivse, koostööl põhineva jõupingutusena. Selles protsessis ei osale mitte üksnes kultuuri- ja loomesektor või majandustegevuses osalejad, vaid laiem elanikkond tervikuna; |
| --- | --- |

19.

neist keerukatest küsimustest nähtub selge vajadus tervikliku lähenemisviisi järele. Loometegevus ja innovatsioon põhinevad nii teadmistel ja oskustel kui ka sotsiaal- ja majandusvõrgustikel. Seepärast tuleb loomingulist arengut edendada strateegilisel viisil vastastikuse rikastamise kollektiivse, koostööl põhineva jõupingutusena. Selles protsessis ei osale mitte üksnes kultuuri- ja loomesektor või majandustegevuses osalejad, vaid laiem elanikkond tervikuna;

| 20. | seepärast väljendab komitee heameelt asjaolu üle, et komisjon kavatseb toetada ka vastastikust õppimist linnavalitsustes, et kohalikud poliitikakujundajad saaksid jagada ja võrrelda kogemusi kultuuri mõjust linnade sotsiaalsele ja majanduslikule elavdamisele. Ent komitee innustab lähtuma kultuuri ja loovuse laiemast vaatepunktist, nii et sellistesse protsessidesse hõlmataks ka piirkondlik kontekst, kodanikud, ettevõtjad ja mittetulundusühingud. Selle üks mehhanism võiks olla Comenius Regio partnerluste pakutav mudel, meede, mis keskendub haridusvaldkonna kohalikule arengule, kuid mille võiks üle kanda ka kultuuri- ja loomesektorile; |
| --- | --- |

20.

seepärast väljendab komitee heameelt asjaolu üle, et komisjon kavatseb toetada ka vastastikust õppimist linnavalitsustes, et kohalikud poliitikakujundajad saaksid jagada ja võrrelda kogemusi kultuuri mõjust linnade sotsiaalsele ja majanduslikule elavdamisele. Ent komitee innustab lähtuma kultuuri ja loovuse laiemast vaatepunktist, nii et sellistesse protsessidesse hõlmataks ka piirkondlik kontekst, kodanikud, ettevõtjad ja mittetulundusühingud. Selle üks mehhanism võiks olla Comenius Regio partnerluste pakutav mudel, meede, mis keskendub haridusvaldkonna kohalikule arengule, kuid mille võiks üle kanda ka kultuuri- ja loomesektorile;

| 21. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel oma piirkonnas, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kultuurilise uuendustegevuse toetamisel, kultuuriasutuste ja -algatuste ning hariduse ja koolituse toetamisel ja edendamisel ning samuti festivalide ja kultuuriürituste korraldamisel (5). Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainulaadsed võimalused hoida kultuurilise ja loomingulise ökosüsteemi eri elemendid tasakaalus ning pakkuda kultuuri- ja loomesektori töötajatele vajalikke ressursse; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll kultuuri edendamisel ja viljelemisel oma piirkonnas, eelkõige kultuuripärandi säilitamisel ja kultuurilise uuendustegevuse toetamisel, kultuuriasutuste ja -algatuste ning hariduse ja koolituse toetamisel ja edendamisel ning samuti festivalide ja kultuuriürituste korraldamisel (5). Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainulaadsed võimalused hoida kultuurilise ja loomingulise ökosüsteemi eri elemendid tasakaalus ning pakkuda kultuuri- ja loomesektori töötajatele vajalikke ressursse;

MAJANDUSLIKU MÕJU SUURENDAMINE

| 22. | tervitab asjaolu, et komisjon toonitab kultuuri- ja loomesektori väärtust majanduskasvu ja tööhõive loojatena (need annavad 3,3 % SKP-st ja pakuvad tööd 6,7 miljonile inimesele – 3 % kogutööhõivest) (6). Majanduslikku kasu saab oluliselt suurendada kavandatud uue strateegia abil, mille eesmärk on suurendada kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet ja ekspordipotentsiaali, samuti viia maksimumini nende sektorite loodav täiendav kasu teistele valdkondadele, nagu innovatsioon, IKT ja linnade taaselustamine. Komitee rõhutab siinkohal, kui oluline on kasutada kohalikke ja piirkondlikke kogemusi ning analüüsida, mil määral on võimalik kasutada loomesektorit teiste valdkondade majanduskasvu hoovana; |
| --- | --- |

22.

tervitab asjaolu, et komisjon toonitab kultuuri- ja loomesektori väärtust majanduskasvu ja tööhõive loojatena (need annavad 3,3 % SKP-st ja pakuvad tööd 6,7 miljonile inimesele – 3 % kogutööhõivest) (6). Majanduslikku kasu saab oluliselt suurendada kavandatud uue strateegia abil, mille eesmärk on suurendada kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet ja ekspordipotentsiaali, samuti viia maksimumini nende sektorite loodav täiendav kasu teistele valdkondadele, nagu innovatsioon, IKT ja linnade taaselustamine. Komitee rõhutab siinkohal, kui oluline on kasutada kohalikke ja piirkondlikke kogemusi ning analüüsida, mil määral on võimalik kasutada loomesektorit teiste valdkondade majanduskasvu hoovana;

| 23. | nende mõjude maksimumini viimiseks on vaja edendada kultuuri tootmist ja tarbimist ning loovuse arendamist. Komitee rõhutab, et loominguliste oskuste omandamine on tähtis juba varajases eas nii haridussüsteemi raames kui ka vabal ajal, võimaldades nii noorte põlvkonnal saada täielikku kasu uutest kultuuritarbimise vormidest ning paremini valmistuda tulevasteks töökohtadeks, eelkõige aidates neil ja ühiskonnal laiemalt toime tulla digitaaltehnoloogiale ülemineku tagajärgedega; |
| --- | --- |

23.

nende mõjude maksimumini viimiseks on vaja edendada kultuuri tootmist ja tarbimist ning loovuse arendamist. Komitee rõhutab, et loominguliste oskuste omandamine on tähtis juba varajases eas nii haridussüsteemi raames kui ka vabal ajal, võimaldades nii noorte põlvkonnal saada täielikku kasu uutest kultuuritarbimise vormidest ning paremini valmistuda tulevasteks töökohtadeks, eelkõige aidates neil ja ühiskonnal laiemalt toime tulla digitaaltehnoloogiale ülemineku tagajärgedega;

| 24. | teatises tunnistatakse, et kultuuri- ja loomesektor võivad toetust saada väga mitmetest rahastamisvahenditest, mille hulka kuuluvad „Loov Euroopa”, „Erasmus kõigile”, Ühtekuuluvusfond, „Horisont 2020”, COSME ja Euroopa Ühendamise Rahastu. Samuti tuleks tõdeda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sekkuvad otsesemalt kultuurivaldkonnas. Enamikus Euroopa piirkondades ei anna linnad ja piirkonnad mitte ainult suurt osa kultuuri rahastamisvahenditest, vaid nad toimivad ka kultuuri- ja loomesektori katse- ja innovatsioonilavana. Lisaks on neil võtmeroll kultuuri- ja loomeklastrite arendamisel; |
| --- | --- |

24.

teatises tunnistatakse, et kultuuri- ja loomesektor võivad toetust saada väga mitmetest rahastamisvahenditest, mille hulka kuuluvad „Loov Euroopa”, „Erasmus kõigile”, Ühtekuuluvusfond, „Horisont 2020”, COSME ja Euroopa Ühendamise Rahastu. Samuti tuleks tõdeda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sekkuvad otsesemalt kultuurivaldkonnas. Enamikus Euroopa piirkondades ei anna linnad ja piirkonnad mitte ainult suurt osa kultuuri rahastamisvahenditest, vaid nad toimivad ka kultuuri- ja loomesektori katse- ja innovatsioonilavana. Lisaks on neil võtmeroll kultuuri- ja loomeklastrite arendamisel;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on säilitada riigiabi, mida antakse kultuuri edendamiseks. Komitee kutsub seepärast komisjoni üles filmidele ja teistele audiovisuaalsetele teostele riigiabi andmise uute suuniste esitamisel veel kord kaaluma territoriaalse kulutamise kriteeriumi, et mitte kahjustada selliste teoste piirkondlikku mõju; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on säilitada riigiabi, mida antakse kultuuri edendamiseks. Komitee kutsub seepärast komisjoni üles filmidele ja teistele audiovisuaalsetele teostele riigiabi andmise uute suuniste esitamisel veel kord kaaluma territoriaalse kulutamise kriteeriumi, et mitte kahjustada selliste teoste piirkondlikku mõju;

| 26. | on tarvis edendada kultuurivaldkonna head juhtimistava, nagu sedastatakse hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 3201. koosolekul (27. novembril 2012 Brüsselis) vastu võetud järeldustes; |
| --- | --- |

26.

on tarvis edendada kultuurivaldkonna head juhtimistava, nagu sedastatakse hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 3201. koosolekul (27. novembril 2012 Brüsselis) vastu võetud järeldustes;

KULTUURI- JA LOOMESEKTORI TINGIMUSTE PARANDAMINE EUROOPAS

| 27. | komisjon kutsub üles võtma mitmesuguseid meetmeid, et edendada sobivaid tingimusi, mis soodustaksid kultuuri-ja loomesektori arengut. Need keskenduvad oskuste arendamisele, rahastamisvõimalustele juurdepääsule, uute ärimudelite edendamisele, publiku arendamisele, rahvusvahelistele turgudele juurdepääsule ja seoste parandamisele teiste sektoritega. Siiski seisavad kultuuri- ja loomesektor silmitsi ka konkreetsete probleemidega. Enamik kultuuri- ja loomesektori ettevõtteid on mikroettevõtted, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtted, mis vajavad algatusi ja korraldust kohalikul tasandil. Seepärast saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused näidata üles suuremat tõhusust kohalike ettevõtjate teavitamisel kohaliku ja piirkondliku kultuuritegevuse edendamise viisidest ja vahenditest (7); |
| --- | --- |

27.

komisjon kutsub üles võtma mitmesuguseid meetmeid, et edendada sobivaid tingimusi, mis soodustaksid kultuuri-ja loomesektori arengut. Need keskenduvad oskuste arendamisele, rahastamisvõimalustele juurdepääsule, uute ärimudelite edendamisele, publiku arendamisele, rahvusvahelistele turgudele juurdepääsule ja seoste parandamisele teiste sektoritega. Siiski seisavad kultuuri- ja loomesektor silmitsi ka konkreetsete probleemidega. Enamik kultuuri- ja loomesektori ettevõtteid on mikroettevõtted, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtted, mis vajavad algatusi ja korraldust kohalikul tasandil. Seepärast saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused näidata üles suuremat tõhusust kohalike ettevõtjate teavitamisel kohaliku ja piirkondliku kultuuritegevuse edendamise viisidest ja vahenditest (7);

| 28. | leiab, et partnerlus on kultuuri- ja loomesektori jaoks elulise tähtsusega, ning tervitab meetmeid, millega tagatakse partnerlused/ühendused ning sobivad tingimused heade tavade levitamiseks, teadmiste edendamiseks ning selleks, et luua võrgustikke, kus levitada kogemusi kultuuri- ja loomesektori potentsiaali rakendamise võimaluste kohta (8). Tuleks kaaluda kultuuri- ja loomesektori temaatiliste võrgustike loomist, et teadmiste siire toimuks Euroopa tasandil tõhusamalt; |
| --- | --- |

28.

leiab, et partnerlus on kultuuri- ja loomesektori jaoks elulise tähtsusega, ning tervitab meetmeid, millega tagatakse partnerlused/ühendused ning sobivad tingimused heade tavade levitamiseks, teadmiste edendamiseks ning selleks, et luua võrgustikke, kus levitada kogemusi kultuuri- ja loomesektori potentsiaali rakendamise võimaluste kohta (8). Tuleks kaaluda kultuuri- ja loomesektori temaatiliste võrgustike loomist, et teadmiste siire toimuks Euroopa tasandil tõhusamalt;

| 29. | märgib komisjoni kavatsust parandada kultuuri- ja loomesektorit käsitlevat ELi õigusraamistikku ning toetab keskendumist vajadusele lihtsustada kehtivaid eeskirju ja suurendada kultuuri- ja loomesektori juurdepääsu välisrahastamisele; |
| --- | --- |

29.

märgib komisjoni kavatsust parandada kultuuri- ja loomesektorit käsitlevat ELi õigusraamistikku ning toetab keskendumist vajadusele lihtsustada kehtivaid eeskirju ja suurendada kultuuri- ja loomesektori juurdepääsu välisrahastamisele;

| 30. | peab siiski pakiliseks, et komisjon kehtestaks pilvandmetöötluse arengu kontekstis intellektuaalomandi ja autoriõiguste jaoks selge õigusraamistiku; |
| --- | --- |

30.

peab siiski pakiliseks, et komisjon kehtestaks pilvandmetöötluse arengu kontekstis intellektuaalomandi ja autoriõiguste jaoks selge õigusraamistiku;

POLIITILISED MEETMED

| 31. | toetab teatise rõhuasetust viiele peamisele poliitilisele mõjutegurile: oskuste arendamine; parem juurdepääs rahastamisvõimalustele; uute ärimudelite edendamine ja publiku laiendamine; koostöö lihtsustamine teiste sektorite ja poliitikavaldkondadega ning rahvusvahelise ulatuse laiendamine; |
| --- | --- |

31.

toetab teatise rõhuasetust viiele peamisele poliitilisele mõjutegurile: oskuste arendamine; parem juurdepääs rahastamisvõimalustele; uute ärimudelite edendamine ja publiku laiendamine; koostöö lihtsustamine teiste sektorite ja poliitikavaldkondadega ning rahvusvahelise ulatuse laiendamine;

| 32. | komisjoni dokumendis tunnistatakse selgelt kultuuri- ja loomesektori seoseid teiste poliitikavaldkondadega, sh IKT, turism jne. Sellegipoolest tuleks selgemini esile tõsta nende seosed hariduspoliitika eri valdkondadega. Komitee innustab ka võtma kasutusele ennetavamat lähenemisviisi, mis toetab koostoime arendamist kultuuri- ja loomesektori vahel ning ka teiste majanduslike ja sotsiaalsete osalejatega teistes valdkondades, et toetada uusi ja innovatiivseid tegevusvaldkondi, nagu ristmeedia, sotsiaalmeedia, digitaalne kirjastamine, loovturism (9) jne; |
| --- | --- |

32.

komisjoni dokumendis tunnistatakse selgelt kultuuri- ja loomesektori seoseid teiste poliitikavaldkondadega, sh IKT, turism jne. Sellegipoolest tuleks selgemini esile tõsta nende seosed hariduspoliitika eri valdkondadega. Komitee innustab ka võtma kasutusele ennetavamat lähenemisviisi, mis toetab koostoime arendamist kultuuri- ja loomesektori vahel ning ka teiste majanduslike ja sotsiaalsete osalejatega teistes valdkondades, et toetada uusi ja innovatiivseid tegevusvaldkondi, nagu ristmeedia, sotsiaalmeedia, digitaalne kirjastamine, loovturism (9) jne;

| 33. | toetab kahetahulisel lähenemisviisil põhineva mitmekihilise strateegia ettepanekut, mis hõlmab nii poliitika horisontaalset kui ka vertikaalset mõõdet. Eelkõige on oluline tegevuse vertikaalne suund – terviklik lähenemisviis integreeritud strateegiatele –, sest selles tunnistatakse sõnaselgelt seoseid teiste poliitikavaldkondadega, nagu tööstus, turism, haridus, rahandus jne; |
| --- | --- |

33.

toetab kahetahulisel lähenemisviisil põhineva mitmekihilise strateegia ettepanekut, mis hõlmab nii poliitika horisontaalset kui ka vertikaalset mõõdet. Eelkõige on oluline tegevuse vertikaalne suund – terviklik lähenemisviis integreeritud strateegiatele –, sest selles tunnistatakse sõnaselgelt seoseid teiste poliitikavaldkondadega, nagu tööstus, turism, haridus, rahandus jne;

| 34. | toetab ideed, et Euroopa kultuuripealinnade ja Euroopa kultuuripärandi märgise algatusi tuleks samuti kasutada publiku arendamise ja kodanike osaluse suurendamise katselavana. Tuleks tunnistada, et sellised kohalikud algatused moodustavad olulisi loomeruume ja -klastreid kultuuri- ja loomesektori riiklikes ja globaalsetes võrgustikes ning aitavad ühendada globaalsed kultuuriringkonnad kohalike kogukondadega; |
| --- | --- |

34.

toetab ideed, et Euroopa kultuuripealinnade ja Euroopa kultuuripärandi märgise algatusi tuleks samuti kasutada publiku arendamise ja kodanike osaluse suurendamise katselavana. Tuleks tunnistada, et sellised kohalikud algatused moodustavad olulisi loomeruume ja -klastreid kultuuri- ja loomesektori riiklikes ja globaalsetes võrgustikes ning aitavad ühendada globaalsed kultuuriringkonnad kohalike kogukondadega;

| 35. | rõhutab vajadust saada rohkem teavet ja tõendusmaterjali kultuuri- ja loomesektori toimimise ja mõjude kohta, mis aitaks ka edendada loomeettevõtete ärisektoripoolset rahastamist. Eurostati tuleks innustada töötama välja tõhusam ja ajakohasem Euroopa kultuurivaldkonna statistika. Lisaks võiks läbi viia kultuuri- ja loomesektorit konkreetses kohalikus ja piirkondlikus kontekstis käsitlevaid uuringuid, et analüüsida kultuurilise ökosüsteemi toimimist ELi eri paikades, et ajakohastada parimaid tavasid ning määrata kindlaks kultuuri- ja loomesektori peamised suundumused; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust saada rohkem teavet ja tõendusmaterjali kultuuri- ja loomesektori toimimise ja mõjude kohta, mis aitaks ka edendada loomeettevõtete ärisektoripoolset rahastamist. Eurostati tuleks innustada töötama välja tõhusam ja ajakohasem Euroopa kultuurivaldkonna statistika. Lisaks võiks läbi viia kultuuri- ja loomesektorit konkreetses kohalikus ja piirkondlikus kontekstis käsitlevaid uuringuid, et analüüsida kultuurilise ökosüsteemi toimimist ELi eri paikades, et ajakohastada parimaid tavasid ning määrata kindlaks kultuuri- ja loomesektori peamised suundumused;

| 36. | kutsub üles integreerima kultuuri- ja loomesektori paremini strateegiasse „Euroopa 2020”, eelkõige juhtalgatuste „Digitaalne tegevuskava”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja „Innovatiivne liit” kaudu, tunnistades asjaolu, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamiseks ei ole vajalikud üksnes „ettevõtted”, vaid kogu teadmiste süsteem ja hästi toimiv kultuuriline ökosüsteem; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles integreerima kultuuri- ja loomesektori paremini strateegiasse „Euroopa 2020”, eelkõige juhtalgatuste „Digitaalne tegevuskava”, „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ja „Innovatiivne liit” kaudu, tunnistades asjaolu, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamiseks ei ole vajalikud üksnes „ettevõtted”, vaid kogu teadmiste süsteem ja hästi toimiv kultuuriline ökosüsteem;

| 37. | märgib, et lõpetuseks teeb komisjon ettepaneku strateegia jälgimiseks kasutada kultuuri avatud koordinatsiooni meetodit. Regioonide Komitee soovib eriliselt rõhutada, et riikide esindajad peaksid süstemaatiliselt konsulteerima kohalike ja piirkondlike osalejatega, et nad saaksid tõstatada küsimusi võimalikult usaldusväärselt. |
| --- | --- |

37.

märgib, et lõpetuseks teeb komisjon ettepaneku strateegia jälgimiseks kasutada kultuuri avatud koordinatsiooni meetodit. Regioonide Komitee soovib eriliselt rõhutada, et riikide esindajad peaksid süstemaatiliselt konsulteerima kohalike ja piirkondlike osalejatega, et nad saaksid tõstatada küsimusi võimalikult usaldusväärselt.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 181/2010 fin.

1

(2)  CdR 181/2010 fin.

2

(3)  CdR 401/2011 fin.

3

(4)  CdR 191/2011 fin.

4

(5)  CdR 172/2007 fin.

5

(6)  Euroopa konkurentsivõime aruanne 2010. Muude allikate kohaselt on need näitajad suuremad – 4,5 % SKP-st ja 8,5 miljonit töötajat (TERA Consultants, 2010).

6

(7)  CdR 401/2011 fin.

7

(8)  CdR 181/2010 fin.

8

(9)  OECD (2009) „The Impact of Culture on Tourism”, OECD: Pariis.

9

---

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/12

---

Regioonide Komitee arvamus „Innovatsioonilõhe ületamine”

2013/C 218/03

REGIOONIDE KOMITEE märgib järgmist.

| — | Nagu paljud digitaalühiskonna nähtused on juba näidanud, leiab alt üles suunas aset märkimisväärne muutus ja otsustava tähtsusega on läbiv mõtteviis – ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess. |
| --- | --- |

—

Nagu paljud digitaalühiskonna nähtused on juba näidanud, leiab alt üles suunas aset märkimisväärne muutus ja otsustava tähtsusega on läbiv mõtteviis – ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess.

| — | Innovatsioonikogukonnad toimivad ökosüsteemidena süsteemsete väärtusvõrgustike kaudu piirideta maailmas. |
| --- | --- |

—

Innovatsioonikogukonnad toimivad ökosüsteemidena süsteemsete väärtusvõrgustike kaudu piirideta maailmas.

| — | Piirkonnad vajavad uusi areene koondumispaikadena innovatsiooni ühiseks loomiseks. Neid võiks kirjeldada „innovatsiooni aedade” ja „väljakutsete platvormidena”, mis üheskoos moodustavad tulevikku kujundavate töökohtade prototüübid. |
| --- | --- |

—

Piirkonnad vajavad uusi areene koondumispaikadena innovatsiooni ühiseks loomiseks. Neid võiks kirjeldada „innovatsiooni aedade” ja „väljakutsete platvormidena”, mis üheskoos moodustavad tulevikku kujundavate töökohtade prototüübid.

| — | Komitee toetab uusi investeeringuid avatud innovatsiooni ja rahva ühisloomesse. Need on aruka linna ja kodanike osalusega seotud võtmekontseptsioonid. |
| --- | --- |

—

Komitee toetab uusi investeeringuid avatud innovatsiooni ja rahva ühisloomesse. Need on aruka linna ja kodanike osalusega seotud võtmekontseptsioonid.

| — | Ühendatud arukate linnade käsitust tuleb edasi arendada ja laiendada üle kogu Euroopa. |
| --- | --- |

—

Ühendatud arukate linnade käsitust tuleb edasi arendada ja laiendada üle kogu Euroopa.

| — | Komitee julgustab komisjoni koostama eri tasanditel toimivaid ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi programme ja välja selgitama, mis on kohalikke vajadusi ja Euroopa tasandil levitamist silmas pidades kõige tõhusam. |
| --- | --- |

—

Komitee julgustab komisjoni koostama eri tasanditel toimivaid ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi programme ja välja selgitama, mis on kohalikke vajadusi ja Euroopa tasandil levitamist silmas pidades kõige tõhusam.

| — | Teadmiste ringmajandus: Euroopa Komisjoni ning riiklike teadus- ja innovatsioonirahastajate programmide ja projektide tulemusi tuleb taaskasutada. |
| --- | --- |

—

Teadmiste ringmajandus: Euroopa Komisjoni ning riiklike teadus- ja innovatsioonirahastajate programmide ja projektide tulemusi tuleb taaskasutada.

| — | Euroopa-üleste projektide arendamise ja elluviimise parimaid teerajajaid tuleks rahastada programmist „Horisont 2020” ja ühtekuuluvusvahenditest – selle eesmärk on muu hulgas testida tõhusaid meetodeid ja vahendeid reaalses koostöös ja piiriüleses õppes. |
| --- | --- |

—

Euroopa-üleste projektide arendamise ja elluviimise parimaid teerajajaid tuleks rahastada programmist „Horisont 2020” ja ühtekuuluvusvahenditest – selle eesmärk on muu hulgas testida tõhusaid meetodeid ja vahendeid reaalses koostöös ja piiriüleses õppes.

| Raportöör | Markku MARKKULA (FI/EPP), Espoo linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör

Markku MARKKULA (FI/EPP), Espoo linnavolikogu liige

I   INNOVAATILISUSE JAOKS SOODSATE TINGIMUSTE LOOMINE

| 1. | Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Iirimaa taotlusel koostab Regioonide Komitee põhjendatud ja läbimõeldud ettepanekud selle kohta, kuidas suurendada innovaatilisust ja ületada innovatsioonilõhesid. Konsulteerimistaotluse kohaselt on eesmärk teha ettepanekuid ühelt poolt piirkondadelt ja neis tegutsevatelt mitmesugustelt osalejatelt nõutavate meetmete ning teiselt poolt Euroopa Komisjoni programmide, rahastamise ja muu tegevuse raames nõutavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Iirimaa taotlusel koostab Regioonide Komitee põhjendatud ja läbimõeldud ettepanekud selle kohta, kuidas suurendada innovaatilisust ja ületada innovatsioonilõhesid. Konsulteerimistaotluse kohaselt on eesmärk teha ettepanekuid ühelt poolt piirkondadelt ja neis tegutsevatelt mitmesugustelt osalejatelt nõutavate meetmete ning teiselt poolt Euroopa Komisjoni programmide, rahastamise ja muu tegevuse raames nõutavate meetmete kohta.

| 2. | Eesistujariigi Iirimaa esitatud väljakutsele saab vastata vaid seeläbi, et loetletakse ja kirjeldatakse mitmeid meetmeid, mida tuleb rakendada paralleelselt ja mida seob vajadus muuta töökultuuri laiemas tähenduses. Viimastel aastatel on ELi ning enamiku liikmesriikide ja piirkondade tegevust iseloomustanud suure hulga kvaliteetsete aruannete ja kavade tootmine. ELi juhtprogrammid ja eri peadirektoraatide koostatud kavad on iseenesest kahtlemata head, kuid need on endiselt vaid kavad ega suuda tagada vaimse paradigma vajalikku muutust praktilisel tasandil piirkondades üle kogu Euroopa. Nagu paljud digitaalühiskonna nähtused on juba näidanud, leiab alt üles suunas aset märkimisväärne muutus ja otsustava tähtsusega on läbiv mõtteviis – ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess. Termin „ettevõtja” on siin ebapiisav, kuna sageli mõistetakse seda üsna kitsas tähenduses. Avastamisprotsess on ka rohkem kui innovatsioon. Pigem on see uus tegevus – uurimine, katsetamine ja teadasaamine, mida asjaomases tööstusharus või allsüsteemis peaks teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni osas ette võtma, et oma olukorda parandada. Ettevõtluse vaimus toimuvasse avastamisprotsessi kuulub eksperimenteerimine, riskimine, aga ka ebaõnnestumine. See tähendab üksikisikuid, kes tegutsevad sageli koostöös teistega võrgustikes, hinnates alternatiive, seades eesmärke ja luues uuendusi eelarvamustevabal viisil. Selle arengu eelduseks on ka see, et kodanikele, kogukondadele ja ettevõtetele antakse võimalus kaasa rääkida, kuna tavapäraselt tunnevad nad sageli, et neil ei ole võimalust oma häält kuuldavaks teha. |
| --- | --- |

2.

Eesistujariigi Iirimaa esitatud väljakutsele saab vastata vaid seeläbi, et loetletakse ja kirjeldatakse mitmeid meetmeid, mida tuleb rakendada paralleelselt ja mida seob vajadus muuta töökultuuri laiemas tähenduses. Viimastel aastatel on ELi ning enamiku liikmesriikide ja piirkondade tegevust iseloomustanud suure hulga kvaliteetsete aruannete ja kavade tootmine. ELi juhtprogrammid ja eri peadirektoraatide koostatud kavad on iseenesest kahtlemata head, kuid need on endiselt vaid kavad ega suuda tagada vaimse paradigma vajalikku muutust praktilisel tasandil piirkondades üle kogu Euroopa. Nagu paljud digitaalühiskonna nähtused on juba näidanud, leiab alt üles suunas aset märkimisväärne muutus ja otsustava tähtsusega on läbiv mõtteviis – ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess. Termin „ettevõtja” on siin ebapiisav, kuna sageli mõistetakse seda üsna kitsas tähenduses. Avastamisprotsess on ka rohkem kui innovatsioon. Pigem on see uus tegevus – uurimine, katsetamine ja teadasaamine, mida asjaomases tööstusharus või allsüsteemis peaks teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni osas ette võtma, et oma olukorda parandada. Ettevõtluse vaimus toimuvasse avastamisprotsessi kuulub eksperimenteerimine, riskimine, aga ka ebaõnnestumine. See tähendab üksikisikuid, kes tegutsevad sageli koostöös teistega võrgustikes, hinnates alternatiive, seades eesmärke ja luues uuendusi eelarvamustevabal viisil. Selle arengu eelduseks on ka see, et kodanikele, kogukondadele ja ettevõtetele antakse võimalus kaasa rääkida, kuna tavapäraselt tunnevad nad sageli, et neil ei ole võimalust oma häält kuuldavaks teha.

| 3. | Kuna käesoleva arvamuse eesmärk on suurendada innovaatilisust ja vähendada innovatsioonilõhesid eelkõige ELi programmide abil, näitavad alljärgnevad poliitikasuunised ja ettepanekud, et vajalikud muutused on võimalikud. Euroopas on meil vaja:






  i. | Toetada jõupingutusi 2020. aastaks konkurentsivõime ja innovatsiooni vallas seatud eesmärkide saavutamiseks, eelkõige jätkates investeeringute tegemist haridusse ja kutseõppesse. |
| --- | --- | --- |

3.

Kuna käesoleva arvamuse eesmärk on suurendada innovaatilisust ja vähendada innovatsioonilõhesid eelkõige ELi programmide abil, näitavad alljärgnevad poliitikasuunised ja ettepanekud, et vajalikud muutused on võimalikud. Euroopas on meil vaja:

i.

Toetada jõupingutusi 2020. aastaks konkurentsivõime ja innovatsiooni vallas seatud eesmärkide saavutamiseks, eelkõige jätkates investeeringute tegemist haridusse ja kutseõppesse.

| ii. | Rõhutada tehnoloogia-, disainivaldkonna ja sotsiaalse innovatsiooni tasakaalustamise olulisust nii avalikus kui ka erasektoris, kuna kõiki neid mõjutab kaugele ulatuv digitaalareng. |
| --- | --- |

ii.

Rõhutada tehnoloogia-, disainivaldkonna ja sotsiaalse innovatsiooni tasakaalustamise olulisust nii avalikus kui ka erasektoris, kuna kõiki neid mõjutab kaugele ulatuv digitaalareng.

| iii. | Püüelda ühiskondliku innovatsiooni poole, kasutades piirkondliku innovatsioonipoliitika väljatöötamisel vahendeina eluslaboreid, katsekeskkondi ja avatud innovatsioonimeetodeid, kuhu kodanikke kutsutakse üles panustama. |
| --- | --- |

iii.

Püüelda ühiskondliku innovatsiooni poole, kasutades piirkondliku innovatsioonipoliitika väljatöötamisel vahendeina eluslaboreid, katsekeskkondi ja avatud innovatsioonimeetodeid, kuhu kodanikke kutsutakse üles panustama.

| iv. | Rõhutada soodsa kohaliku ja piirkondliku keskkonna olulist osa kõrghariduse, teadusuuringute ja ettevõtluse integreerimisel. |
| --- | --- |

iv.

Rõhutada soodsa kohaliku ja piirkondliku keskkonna olulist osa kõrghariduse, teadusuuringute ja ettevõtluse integreerimisel.

| v. | Kohaldada teadmiste kolmnurka Euroopa ülikoolide reformimise ühe keskse põhimõttena (taotledes suurema koostoime saavutamist teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni vahel). |
| --- | --- |

v.

Kohaldada teadmiste kolmnurka Euroopa ülikoolide reformimise ühe keskse põhimõttena (taotledes suurema koostoime saavutamist teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni vahel).

| vi. | Rõhutada teadusuuringute taristu võtmerolli teadmistepõhistes innovatsioonisüsteemides. |
| --- | --- |

vi.

Rõhutada teadusuuringute taristu võtmerolli teadmistepõhistes innovatsioonisüsteemides.

| vii. | Pöörata senisest rohkem tähelepanu innovaatiliste riigihangete aktiivsele kasutamisele ja menetluste lihtsustamisele. |
| --- | --- |

vii.

Pöörata senisest rohkem tähelepanu innovaatiliste riigihangete aktiivsele kasutamisele ja menetluste lihtsustamisele.

| viii. | Rõhutada selliste üleeuroopalise ühistegevuse ja piiriülese koostöö projektide olulisust, mille osapoolteks on piirkonnad, kes tuginevad innovatsiooni toetamisele ja aruka spetsialiseerumise strateegiatele. |
| --- | --- |

viii.

Rõhutada selliste üleeuroopalise ühistegevuse ja piiriülese koostöö projektide olulisust, mille osapoolteks on piirkonnad, kes tuginevad innovatsiooni toetamisele ja aruka spetsialiseerumise strateegiatele.

| ix. | Rõhutada piiriülese koostöö, sealhulgas ELi suunatud ja EList välja suunatud investeeringute potentsiaali. |
| --- | --- |

ix.

Rõhutada piiriülese koostöö, sealhulgas ELi suunatud ja EList välja suunatud investeeringute potentsiaali.

| x. | Arendada edasi innovatsioonisuutlikkust ja tugevdada uut innovatsiooni soodustavat mõtteviisi, mis põhineks dialoogil, ühistegevusel ja ühisloovusel, õppides parimatest tavadest. |
| --- | --- |

x.

Arendada edasi innovatsioonisuutlikkust ja tugevdada uut innovatsiooni soodustavat mõtteviisi, mis põhineks dialoogil, ühistegevusel ja ühisloovusel, õppides parimatest tavadest.

| xi. | Innustada alt üles tegevusi: koosloomine, kooskujundamine ja koostootmine tõelises oskusteabealases koostöös, selle asemel, et lihtsalt innustada valitsusi arendama kodanikele nn uusi lahendusi. See ulatuslik koostöö, mis hõlmab inimesi kohalikest kogukondadest, on samuti vajalik selleks, et rakendada uuenduslikke ideid tegelikus elus eri kultuurides kogu Euroopas. |
| --- | --- |

xi.

Innustada alt üles tegevusi: koosloomine, kooskujundamine ja koostootmine tõelises oskusteabealases koostöös, selle asemel, et lihtsalt innustada valitsusi arendama kodanikele nn uusi lahendusi. See ulatuslik koostöö, mis hõlmab inimesi kohalikest kogukondadest, on samuti vajalik selleks, et rakendada uuenduslikke ideid tegelikus elus eri kultuurides kogu Euroopas.

| xii. | Kaasata ärihuvid mitte ainult innovatsioonitegevusse, vaid ka „heaolu loomiseks toimuvasse innovatsiooni”, kus heaolul on üksnes kasumist laiem tähendus, mis viitab elukvaliteedi parandamisele ning õnneliku ja terve maailma kujundamisele. |
| --- | --- |

xii.

Kaasata ärihuvid mitte ainult innovatsioonitegevusse, vaid ka „heaolu loomiseks toimuvasse innovatsiooni”, kus heaolul on üksnes kasumist laiem tähendus, mis viitab elukvaliteedi parandamisele ning õnneliku ja terve maailma kujundamisele.

Esitatud suunistest siiski ei piisa, vaid innovatsiooni olemust on vaja põhjalikumalt uurida.

II   ÜLDISED MÄRKUSED JA POLIITILISED SOOVITUSED

| 4. | Meetmed strateegia „Euroopa 2020” ellurakendamiseks ei ole andnud innovatsioonitegevuses piisavaid tulemusi. ELi tasandil on välja töötatud palju kasulikku materjali ja häid ettepanekuid. ELi rahastamise ja programmide rõhuasetus tuleb ilmtingimata nihutada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvale praktilisele tegevusele. |
| --- | --- |

4.

Meetmed strateegia „Euroopa 2020” ellurakendamiseks ei ole andnud innovatsioonitegevuses piisavaid tulemusi. ELi tasandil on välja töötatud palju kasulikku materjali ja häid ettepanekuid. ELi rahastamise ja programmide rõhuasetus tuleb ilmtingimata nihutada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvale praktilisele tegevusele.

| 5. | Tuleb teha tihedat koostööd piirkondlike innovaatiliste ökosüsteemide loomist, toimivust ja tulemuslikkust käsitlevate teadus- ja arendustegevuse projektide ja -programmide vahel. Selleks on vaja uusi Euroopa teadusuuringute partnerluse vorme. Uuenemine ja vormi muutused põhinevad sageli kooskõlastatud ühistegevuse mudelitel ning peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate innovaatilisel ja tulemuslikul kasutamisel. Tehes need Euroopa projektidele laiemalt kättesaadavaks, tõhustatakse ja arendatakse edasi nende suutlikkust toota kasutuskõlblikke tulemusi ja avaldada reaalset mõju. Tänu arukal spetsialiseerumisel põhinevate ELi piirkondlike partnerluste ja ühistegevuse rahastamisele võib neid kasutada Euroopa piiriülese innovatsiooni koostisosade ja ühiskondliku innovatsiooni piirkondlike lähtealustena. |
| --- | --- |

5.

Tuleb teha tihedat koostööd piirkondlike innovaatiliste ökosüsteemide loomist, toimivust ja tulemuslikkust käsitlevate teadus- ja arendustegevuse projektide ja -programmide vahel. Selleks on vaja uusi Euroopa teadusuuringute partnerluse vorme. Uuenemine ja vormi muutused põhinevad sageli kooskõlastatud ühistegevuse mudelitel ning peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate innovaatilisel ja tulemuslikul kasutamisel. Tehes need Euroopa projektidele laiemalt kättesaadavaks, tõhustatakse ja arendatakse edasi nende suutlikkust toota kasutuskõlblikke tulemusi ja avaldada reaalset mõju. Tänu arukal spetsialiseerumisel põhinevate ELi piirkondlike partnerluste ja ühistegevuse rahastamisele võib neid kasutada Euroopa piiriülese innovatsiooni koostisosade ja ühiskondliku innovatsiooni piirkondlike lähtealustena.

| 6. | Paradigma muutus: digiteerimine on juba praegu vallutanud kõik valdkonnad. Kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad peaksid ära kasutama selle kaudu avanevaid võimalusi ja asetama teenuseprotsesside reformimise oma tegevuskavas esikohale. Samal ajal tuleks edendada digitaalteenuste laialdast levitamist avalikus sektoris, kõigi kodanike infotehnoloogiaoskuste (e-oskuste) arendamist ning mobiilirakendusi loovat käivitamisjärgus ja kiiresti kasvavat ettevõtlust. |
| --- | --- |

6.

Paradigma muutus: digiteerimine on juba praegu vallutanud kõik valdkonnad. Kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajad peaksid ära kasutama selle kaudu avanevaid võimalusi ja asetama teenuseprotsesside reformimise oma tegevuskavas esikohale. Samal ajal tuleks edendada digitaalteenuste laialdast levitamist avalikus sektoris, kõigi kodanike infotehnoloogiaoskuste (e-oskuste) arendamist ning mobiilirakendusi loovat käivitamisjärgus ja kiiresti kasvavat ettevõtlust.

| 7. | Digiteerimine on innovatsiooni liikumapanev jõud ja üleminek digitaalteenustele järjest kiireneb. Uute ettevõtluse ökosüsteemide ja väärtusloome areenide tekkele aitab tihti kaasa uus tarbijakäitumine, mis on kasutajakeskse kujunduse ja avatuse tulemus. Need esitavad väljakutse vanast analoogajastust pärit ülevalt alla suunatud lähenemisviisidele. Digiteerimine muudab teenuste arendamise järjest globaalsemaks ja Euroopa positsioon selles ei ole optimaalne: me ei ole selles üleilmses võidujooksus liidripositsioonil. |
| --- | --- |

7.

Digiteerimine on innovatsiooni liikumapanev jõud ja üleminek digitaalteenustele järjest kiireneb. Uute ettevõtluse ökosüsteemide ja väärtusloome areenide tekkele aitab tihti kaasa uus tarbijakäitumine, mis on kasutajakeskse kujunduse ja avatuse tulemus. Need esitavad väljakutse vanast analoogajastust pärit ülevalt alla suunatud lähenemisviisidele. Digiteerimine muudab teenuste arendamise järjest globaalsemaks ja Euroopa positsioon selles ei ole optimaalne: me ei ole selles üleilmses võidujooksus liidripositsioonil.

| 8. | Pilvandmetöötlustehnoloogia võimaldab parimate teenuste kasutamist olenemata ajast ja asukohast. See teenuste arendamise ja osutamise viis asendab juba lähiaastatel märkimisväärse osa traditsioonilistest teenustest, milles „ise kohal olemine” on teenust iseloomustav tegur. Enam pole tarvis riistvara „igasse nurka”. Küsimus on suures osas ka ettevõtete, avaliku halduse ja muude kogukondade IKT teenuste ja ülemaailmselt võrgustunud koostöö juhtimises ja arendamises. Komisjon peaks seda e-juhtimisena (e-leadership) tuntud arengut edendama aktiivsete partnerlusprogrammidega. |
| --- | --- |

8.

Pilvandmetöötlustehnoloogia võimaldab parimate teenuste kasutamist olenemata ajast ja asukohast. See teenuste arendamise ja osutamise viis asendab juba lähiaastatel märkimisväärse osa traditsioonilistest teenustest, milles „ise kohal olemine” on teenust iseloomustav tegur. Enam pole tarvis riistvara „igasse nurka”. Küsimus on suures osas ka ettevõtete, avaliku halduse ja muude kogukondade IKT teenuste ja ülemaailmselt võrgustunud koostöö juhtimises ja arendamises. Komisjon peaks seda e-juhtimisena (e-leadership) tuntud arengut edendama aktiivsete partnerlusprogrammidega.

| 9. | Väikeste paranduste ja tavapäraste juhtimismeetodite abil ei suuda me vastata ühiskonna väljakutsetele. Uuendamisvõime suurendamine on eduks määrava tähtsusega: loovus, innovatsioon ning julgus uuendada ja reformida on ka kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajate edu võti. Samal ajal tuleb hõlbustada avaliku sektori haldusasutuste toimimist, et neil oleks rohkem mänguruumi otsuselangetajate loovuse edendamiseks. |
| --- | --- |

9.

Väikeste paranduste ja tavapäraste juhtimismeetodite abil ei suuda me vastata ühiskonna väljakutsetele. Uuendamisvõime suurendamine on eduks määrava tähtsusega: loovus, innovatsioon ning julgus uuendada ja reformida on ka kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajate edu võti. Samal ajal tuleb hõlbustada avaliku sektori haldusasutuste toimimist, et neil oleks rohkem mänguruumi otsuselangetajate loovuse edendamiseks.

| 10. | Piirkondliku innovatsioonipoliitika keskmes on motiveeritud inimesed. Inimesed loovad innovatsiooni ning seetõttu on innovatsioon eelkõige inimlik ja sotsiaalne protsess. Innovatsiooni mõjutavad tegurid ei piirdu üksnes organisatsioonisiseste teguritega, vaid kõige märkimisväärsemad tõuked innovatsiooniprotsessile selle erinevates etappides tekivad sageli inimtegevusest erinevates liidestes. |
| --- | --- |

10.

Piirkondliku innovatsioonipoliitika keskmes on motiveeritud inimesed. Inimesed loovad innovatsiooni ning seetõttu on innovatsioon eelkõige inimlik ja sotsiaalne protsess. Innovatsiooni mõjutavad tegurid ei piirdu üksnes organisatsioonisiseste teguritega, vaid kõige märkimisväärsemad tõuked innovatsiooniprotsessile selle erinevates etappides tekivad sageli inimtegevusest erinevates liidestes.

| 11. | Teadusuuringud peavad vastama nii pika- kui ka lühiajalistele vajadustele. Vaid väike osa linnadest, ettevõtetest ja teistest kogukondadest kasutab optimaalselt ära teadusuuringute tulemusi. Siiski tuleb märkida, et vaid väike osa uurijaist oskab neid probleeme lahendades oma teadmised ja uurimistulemused riiklikele haldusasutustele, ettevõtlustegevusele ja teistele huvitavaks ja kasutuskõlblikuks teha. Seepärast tuleb Euroopal teha märkimisväärseid muudatusi oma tegevuskultuuris ja rahastamise suunamises, et tagada kõige uuemate teadustulemuste aktiivne rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee leiab, et VKEd on oluline katalüsaator teadusuuringute tulemuste turule toomisel, teisendades need konkreetseteks rakendusteks. Komitee peab vajalikuks lihtsustada VKEde juurdepääsu rahastamisele idufirmadesse, riskikapitali ja eeskirjade lihtsustamisse investeerimise kaudu. |
| --- | --- |

11.

Teadusuuringud peavad vastama nii pika- kui ka lühiajalistele vajadustele. Vaid väike osa linnadest, ettevõtetest ja teistest kogukondadest kasutab optimaalselt ära teadusuuringute tulemusi. Siiski tuleb märkida, et vaid väike osa uurijaist oskab neid probleeme lahendades oma teadmised ja uurimistulemused riiklikele haldusasutustele, ettevõtlustegevusele ja teistele huvitavaks ja kasutuskõlblikuks teha. Seepärast tuleb Euroopal teha märkimisväärseid muudatusi oma tegevuskultuuris ja rahastamise suunamises, et tagada kõige uuemate teadustulemuste aktiivne rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee leiab, et VKEd on oluline katalüsaator teadusuuringute tulemuste turule toomisel, teisendades need konkreetseteks rakendusteks. Komitee peab vajalikuks lihtsustada VKEde juurdepääsu rahastamisele idufirmadesse, riskikapitali ja eeskirjade lihtsustamisse investeerimise kaudu.

| 12. | Teadusuuringute sihipärane praktikas kasutuselevõtt eeldab mõlema poole head arusaama sellest, milliseid teadusuuringuid tehakse, milliseid küsimusi käsitletakse ning kuidas asjaomased teadusuuringud võivad mõjutada kohalikke ja piirkondlikke küsimusi. Selleks on vaja uut teadmiste kolmnurka, milles teadusringkond ühendatakse äriringkonna ja valitsusega teatud kahepoolse vahendusteenuse kaudu. See nõuab ELi teadmiste kolmnurga käsituse edasiarendamist ja aktiivset rakendamist ülikoolide ühiskondliku rolli tugevdamisel. |
| --- | --- |

12.

Teadusuuringute sihipärane praktikas kasutuselevõtt eeldab mõlema poole head arusaama sellest, milliseid teadusuuringuid tehakse, milliseid küsimusi käsitletakse ning kuidas asjaomased teadusuuringud võivad mõjutada kohalikke ja piirkondlikke küsimusi. Selleks on vaja uut teadmiste kolmnurka, milles teadusringkond ühendatakse äriringkonna ja valitsusega teatud kahepoolse vahendusteenuse kaudu. See nõuab ELi teadmiste kolmnurga käsituse edasiarendamist ja aktiivset rakendamist ülikoolide ühiskondliku rolli tugevdamisel.

| 13. | Teadus- ja tehnoloogiauuringud ja neil põhinevate ideede aktiivne rakendamine võimaldavad olla teerajaja. Samas tuleb innovaatilist käsitust laiendada, et see hõlmaks mitte ainult tehnoloogiauuendusi, vaid ka protsesside, ettevõtluse, teenuste ja disaini uuendamist ning samuti nii kogukondi ümberkujundavat avaliku sektori ja sotsiaalset innovatsiooni kui ka laiahaardelisemat tegevust ja struktuure ajakohastavat ühiskondlikku innovatsiooni. Esmatähtis on juurutada senisest laiemat kujutlust innovatsioonist mitte ainult ettevõtluses, vaid ka avalikus sektoris. |
| --- | --- |

13.

Teadus- ja tehnoloogiauuringud ja neil põhinevate ideede aktiivne rakendamine võimaldavad olla teerajaja. Samas tuleb innovaatilist käsitust laiendada, et see hõlmaks mitte ainult tehnoloogiauuendusi, vaid ka protsesside, ettevõtluse, teenuste ja disaini uuendamist ning samuti nii kogukondi ümberkujundavat avaliku sektori ja sotsiaalset innovatsiooni kui ka laiahaardelisemat tegevust ja struktuure ajakohastavat ühiskondlikku innovatsiooni. Esmatähtis on juurutada senisest laiemat kujutlust innovatsioonist mitte ainult ettevõtluses, vaid ka avalikus sektoris.

| 14. | Arvestades, et avalik sektor on mõnedes, eelkõige maapiirkondades muutuste liikumapanev jõud ja keskne osaleja kohaliku teadlikkuse suurendamisel, tuleks keskenduda innovatsioonile avalikus sektoris endas ning ka juhtimisprotsesside ümbermõtestamisele avaliku sektori asutustes. See aitab neil piirkondadel mahajäämust vähendada. |
| --- | --- |

14.

Arvestades, et avalik sektor on mõnedes, eelkõige maapiirkondades muutuste liikumapanev jõud ja keskne osaleja kohaliku teadlikkuse suurendamisel, tuleks keskenduda innovatsioonile avalikus sektoris endas ning ka juhtimisprotsesside ümbermõtestamisele avaliku sektori asutustes. See aitab neil piirkondadel mahajäämust vähendada.

| 15. | Teadmiste ringmajandus (Circular Economy for Knowledge): Euroopa Komisjoni ning riiklike teadus- ja innovatsioonirahastajate programmide ja projektide tulemusi tuleb taaskasutada. |
| --- | --- |

15.

Teadmiste ringmajandus (Circular Economy for Knowledge): Euroopa Komisjoni ning riiklike teadus- ja innovatsioonirahastajate programmide ja projektide tulemusi tuleb taaskasutada.

| 16. | Ringmajandus on majandus, milles kaupa ei visata ära ega hävitata, vaid see saadetakse ringlusse ja seda hakatakse uuesti kasutama nii, et selle väärtus ei kao, vaid hoopis kasvab. Mõiste pärineb uuest mõtteviisist, milles käsitletakse säästva arengu järgmise põlvkonna kontseptsioone. Teadmiste ringmajanduses on võimalik teadusprogrammide ja lõpuleviidud projektide tulemusi – ideid, tõdemusi, soovitusi, materjale, meetodeid, praktilisi ettepanekuid, prototüüpe ja leiutusi – uuesti avastada, kasutada ja rakendada käimasolevates programmides ja projektides asjaomase teemaga seotud ja asjakohastes valdkondades. Komitee toob veelkord esile piirkondade ja linnade majanduslikud ja innovatsioonivõimalused biomajanduse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, mis on aruka, jätkusuutliku ja keskkonnahoidliku majanduskasvu kesksed elemendid (1). |
| --- | --- |

16.

Ringmajandus on majandus, milles kaupa ei visata ära ega hävitata, vaid see saadetakse ringlusse ja seda hakatakse uuesti kasutama nii, et selle väärtus ei kao, vaid hoopis kasvab. Mõiste pärineb uuest mõtteviisist, milles käsitletakse säästva arengu järgmise põlvkonna kontseptsioone. Teadmiste ringmajanduses on võimalik teadusprogrammide ja lõpuleviidud projektide tulemusi – ideid, tõdemusi, soovitusi, materjale, meetodeid, praktilisi ettepanekuid, prototüüpe ja leiutusi – uuesti avastada, kasutada ja rakendada käimasolevates programmides ja projektides asjaomase teemaga seotud ja asjakohastes valdkondades. Komitee toob veelkord esile piirkondade ja linnade majanduslikud ja innovatsioonivõimalused biomajanduse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, mis on aruka, jätkusuutliku ja keskkonnahoidliku majanduskasvu kesksed elemendid (1).

| 17. | Teadmiste ringmajanduse poole liikudes võiksid riiklikud rahastamisorganid uuesti läbi vaadata viimase 5–10 aasta jooksul edukalt lõpetatud projektide tulemused, et avada see varalaegas piirkondlikuks ja üleriigiliseks taaskasutamiseks. Komisjoni peadirektoraadid võiksid käituda samamoodi ja teha tulemused kättesaadavaks ulatuslikumaks kasutamiseks paljudes eri valdkondades, et aidata toime tulla ühiskondlike väljakutsetega. Poliitikakujundajate ja projektimeeskondade tähelepanu tuleks juhtida otsesemalt ülikoolides teostatavate teadusuuringute kasutatavusele. Kõigis eespool nimetatud valdkondades saadud tulemused tuleks üle vaadata, pidades silmas nende kasutatavust piirkondlike ja kohalike vajaduste rahuldamiseks ning uute ideede, materjalide ja meetodite töötlemist ja viimistlemist, et rakendada neid piirkondlike innovaatiliste ökosüsteemide arendamiseks kõikjal Euroopas. |
| --- | --- |

17.

Teadmiste ringmajanduse poole liikudes võiksid riiklikud rahastamisorganid uuesti läbi vaadata viimase 5–10 aasta jooksul edukalt lõpetatud projektide tulemused, et avada see varalaegas piirkondlikuks ja üleriigiliseks taaskasutamiseks. Komisjoni peadirektoraadid võiksid käituda samamoodi ja teha tulemused kättesaadavaks ulatuslikumaks kasutamiseks paljudes eri valdkondades, et aidata toime tulla ühiskondlike väljakutsetega. Poliitikakujundajate ja projektimeeskondade tähelepanu tuleks juhtida otsesemalt ülikoolides teostatavate teadusuuringute kasutatavusele. Kõigis eespool nimetatud valdkondades saadud tulemused tuleks üle vaadata, pidades silmas nende kasutatavust piirkondlike ja kohalike vajaduste rahuldamiseks ning uute ideede, materjalide ja meetodite töötlemist ja viimistlemist, et rakendada neid piirkondlike innovaatiliste ökosüsteemide arendamiseks kõikjal Euroopas.

| 18. | Aktiivne ja innustav keskkond luuakse mitme teguri koostoimel. Uuendusmeelsed inimesed osalevad hea meelega üritustel, projektides ja tegevuses üldiselt, kui seal kasutatakse teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse häid kontseptsioone, meetodeid ning tõhusaid ja uuenduslikke rakendusi. |
| --- | --- |

18.

Aktiivne ja innustav keskkond luuakse mitme teguri koostoimel. Uuendusmeelsed inimesed osalevad hea meelega üritustel, projektides ja tegevuses üldiselt, kui seal kasutatakse teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse häid kontseptsioone, meetodeid ning tõhusaid ja uuenduslikke rakendusi.

| 19. | Igasuguses inimestevahelises tegevuses esineb ebakindluse tegureid, kahtlusi ja pingeid. Küsimus on selles, kuidas muuta pingeid just nii, et neist saaksid loovuse ja innovaatilisuse allikad ning et need vastaksid õppiva organisatsiooni põhimõtetele. Uus loovprotsess ise muutub selgeks loovpingeks (creative tension), mille abil saab muuta tegevusi süsteemides või süsteeme tervikuna. Olulised on meetodid ja kontseptsioonid, mille abil suurendatakse õppimise mahtu, parandatakse selle kvaliteeti ja hoogustatakse säästvat sotsiaalset arengut. Oluliseks saavad sellised käsitused nagu teadmiste ärakasutamine (knowledge exploitation) ja potentsiaali suurendamise protsessid (capacity-building processes) ning teadmiste ärakasutamine organisatsioonilises õppes (exploitation in organisational learning), samuti teadusuuringud ja teadmiste ühine loomine (exploration and knowledge co-creation). |
| --- | --- |

19.

Igasuguses inimestevahelises tegevuses esineb ebakindluse tegureid, kahtlusi ja pingeid. Küsimus on selles, kuidas muuta pingeid just nii, et neist saaksid loovuse ja innovaatilisuse allikad ning et need vastaksid õppiva organisatsiooni põhimõtetele. Uus loovprotsess ise muutub selgeks loovpingeks (creative tension), mille abil saab muuta tegevusi süsteemides või süsteeme tervikuna. Olulised on meetodid ja kontseptsioonid, mille abil suurendatakse õppimise mahtu, parandatakse selle kvaliteeti ja hoogustatakse säästvat sotsiaalset arengut. Oluliseks saavad sellised käsitused nagu teadmiste ärakasutamine (knowledge exploitation) ja potentsiaali suurendamise protsessid (capacity-building processes) ning teadmiste ärakasutamine organisatsioonilises õppes (exploitation in organisational learning), samuti teadusuuringud ja teadmiste ühine loomine (exploration and knowledge co-creation).

| 20. | Piirkonnad vajavad uusi areene koondumispaikadena innovatsiooni ühiseks loomiseks. Neid võiks kirjeldada „innovatsiooni aedade” ja „väljakutsete platvormidena”, mis üheskoos moodustavad tulevikku kujundavate töökohtade prototüübid. Neid on vaja probleemsete küsimuste lahendamiseks – alates väikestest kohalikest väljakutsetest ja lõpetades üleilmse tähtsusega suurte ühiskondlike võtmeküsimustega. Seetõttu on vaja teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevust, milles katsetatakse ja luuakse prototüüpe selle kohta, millised on ühelt poolt füüsiliste, intellektuaalsete ja virtuaalsete mõõtmetega ruumilised konfiguratsioonid ning teiselt poolt kooskõlastamise ja teadmiste juhtimise tööriistad, mida on vaja väljakutsetele vastamiseks. |
| --- | --- |

20.

Piirkonnad vajavad uusi areene koondumispaikadena innovatsiooni ühiseks loomiseks. Neid võiks kirjeldada „innovatsiooni aedade” ja „väljakutsete platvormidena”, mis üheskoos moodustavad tulevikku kujundavate töökohtade prototüübid. Neid on vaja probleemsete küsimuste lahendamiseks – alates väikestest kohalikest väljakutsetest ja lõpetades üleilmse tähtsusega suurte ühiskondlike võtmeküsimustega. Seetõttu on vaja teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevust, milles katsetatakse ja luuakse prototüüpe selle kohta, millised on ühelt poolt füüsiliste, intellektuaalsete ja virtuaalsete mõõtmetega ruumilised konfiguratsioonid ning teiselt poolt kooskõlastamise ja teadmiste juhtimise tööriistad, mida on vaja väljakutsetele vastamiseks.

| 21. | Omal ajal suurepäraseks peetud kolme osaleja (Triple Helix) kontseptsioon ei ole enam piisavalt dünaamiline, et suuta vastata uutele väljakutsetele. Nüüd on vaja vähemalt nelja osalejaga (Quadruple Helix) kontseptsiooni, kus neljandaks haruks on kogukond. Seda käsitust on vaja ajakohastada ning tegevuskontseptsiooni ja -kultuuri ajakohastamine eeldab põhjalikku pühendumist piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide tegevusele. |
| --- | --- |

21.

Omal ajal suurepäraseks peetud kolme osaleja (Triple Helix) kontseptsioon ei ole enam piisavalt dünaamiline, et suuta vastata uutele väljakutsetele. Nüüd on vaja vähemalt nelja osalejaga (Quadruple Helix) kontseptsiooni, kus neljandaks haruks on kogukond. Seda käsitust on vaja ajakohastada ning tegevuskontseptsiooni ja -kultuuri ajakohastamine eeldab põhjalikku pühendumist piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide tegevusele.

| 22. | Euroopa seisukohast on eriti oluline uurida piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme ning nendes uut ja dünaamilist innovatsiooni edendavate kogukondade ja institutsioonide rolli, tähtsust, tegevust, ruumilisi lahendusi ja edutegureid. Uued innovatsiooniinstituudid keskenduvad peamiselt uuele mõtteviisile ja keskkonnale, mida vajavad kasutajakeskne kujundus, eri osalejate ühisloome ja kiire katsetamine. |
| --- | --- |

22.

Euroopa seisukohast on eriti oluline uurida piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme ning nendes uut ja dünaamilist innovatsiooni edendavate kogukondade ja institutsioonide rolli, tähtsust, tegevust, ruumilisi lahendusi ja edutegureid. Uued innovatsiooniinstituudid keskenduvad peamiselt uuele mõtteviisile ja keskkonnale, mida vajavad kasutajakeskne kujundus, eri osalejate ühisloome ja kiire katsetamine.

| 23. | Need uued instituudid, millest paljud on asutatud alles viimastel aastatel, on oma tegevuse poolest paindlikud ühistegevuse kogukonnad, nagu näiteks inkubaatorid ja kiirendid, eluslaborid, ettevõtjate kogukonnad, arengulaborid, sotsiaalse innovatsiooni laborid, FabLab töötoad, ühiskondliku innovatsiooni õppelaagrid, tulevikukeskused. Need tegutsevad üldjuhul ülikoolide, omavalitsuste ja ettevõtjate ühisasutustena. Nendes on kombineeritud uued avatud tegutsemisviisid, sotsiaalse meedia kasutamine, intellektuaalomandi õiguse ja rahastamise uued tavad ning lai sidusrühmade võrgustik ja ettevõtlikkus. |
| --- | --- |

23.

Need uued instituudid, millest paljud on asutatud alles viimastel aastatel, on oma tegevuse poolest paindlikud ühistegevuse kogukonnad, nagu näiteks inkubaatorid ja kiirendid, eluslaborid, ettevõtjate kogukonnad, arengulaborid, sotsiaalse innovatsiooni laborid, FabLab töötoad, ühiskondliku innovatsiooni õppelaagrid, tulevikukeskused. Need tegutsevad üldjuhul ülikoolide, omavalitsuste ja ettevõtjate ühisasutustena. Nendes on kombineeritud uued avatud tegutsemisviisid, sotsiaalse meedia kasutamine, intellektuaalomandi õiguse ja rahastamise uued tavad ning lai sidusrühmade võrgustik ja ettevõtlikkus.

| 24. | Innovaatilisi riigihankeid puudutavate menetluste lihtsustamine on äärmiselt vajalik, et edendada nende aktiivset kasutust. Eduka lihtsustamise kohta on asjakohaseid näiteid kogu Euroopas ja mujal maailmas. Neid tuleks uurida, kohandada, prototüüpida ja rakendada. |
| --- | --- |

24.

Innovaatilisi riigihankeid puudutavate menetluste lihtsustamine on äärmiselt vajalik, et edendada nende aktiivset kasutust. Eduka lihtsustamise kohta on asjakohaseid näiteid kogu Euroopas ja mujal maailmas. Neid tuleks uurida, kohandada, prototüüpida ja rakendada.

III   SUURTE ÜHISKONDLIKE VÄLJAKUTSETE LAHENDAMINE PIIRKONNA TASANDIL

| 25. | Suurte ühiskondlike väljakutsete üle peetavad arutelud tunduvad sageli liiga abstraktsed ja kaugel Euroopa peamiste sidusrühmade, nagu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, VKEd ja tavakodanikud, praktilistest muredest. Ometi on Euroopa innovatsioonijõud just seal. Suured väljakutsed peavad olema selgelt seotud kohaliku ja piirkondliku tasandi võtmeküsimustega ning seal tuleb nendega ka tegeleda. Sellega suurendatakse kohalikku innovaatilisust ning tuuakse mängu suur hulk kasutamata potentsiaali ja kollektiivset teadmist. Kodanikud ei ole lihtsalt innovatsioonist kasusaajad, vaid innovatsiooniprotsessi kesksed osalejad. Peame keskenduma rohkem sellele, miks see muutustevajadus on reaalne ning sellele, kuidas see motiveerib ja innustab innovatsiooniteele minejaid. Piirkondades tuleb luua sotsiaalsed programmid, milles kasutatakse ära digiteerimise võimaldatavat dialoogi ja koostööd ja mille eesmärk on saavutada vajalik sotsiaalne muutus. Igaüht tuleb innustada kaotama suuri ühiskondlikke puudujääke ja töötama teed rajava muutuse saavutamise nimel. |
| --- | --- |

25.

Suurte ühiskondlike väljakutsete üle peetavad arutelud tunduvad sageli liiga abstraktsed ja kaugel Euroopa peamiste sidusrühmade, nagu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, VKEd ja tavakodanikud, praktilistest muredest. Ometi on Euroopa innovatsioonijõud just seal. Suured väljakutsed peavad olema selgelt seotud kohaliku ja piirkondliku tasandi võtmeküsimustega ning seal tuleb nendega ka tegeleda. Sellega suurendatakse kohalikku innovaatilisust ning tuuakse mängu suur hulk kasutamata potentsiaali ja kollektiivset teadmist. Kodanikud ei ole lihtsalt innovatsioonist kasusaajad, vaid innovatsiooniprotsessi kesksed osalejad. Peame keskenduma rohkem sellele, miks see muutustevajadus on reaalne ning sellele, kuidas see motiveerib ja innustab innovatsiooniteele minejaid. Piirkondades tuleb luua sotsiaalsed programmid, milles kasutatakse ära digiteerimise võimaldatavat dialoogi ja koostööd ja mille eesmärk on saavutada vajalik sotsiaalne muutus. Igaüht tuleb innustada kaotama suuri ühiskondlikke puudujääke ja töötama teed rajava muutuse saavutamise nimel.

| 26. | Komitee kutsub komisjoni üles koostama programme suurte ühiskondlike väljakutsete rakendamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil: kuidas kajastub „suur ühiskondlik väljakutse” riiklikes vajadustes? Piirkondlikes prioriteetides? Kohalikes probleemides? Need programmi „Horisont 2020” raames elluviidavad ja muud ELi programmid peaksid andma kodanikele ja väikeettevõtjatele võimaluse anda komisjonile teada, millised on nende peamised väljakutsed, ning andma nende käsutusse vahendid (metoodikad, innovatsiooni soodustav keskkond, korraldajad) nende kohalike võtmeküsimuste kajastamiseks asjakohase tasandi innovaatilistes programmides. Siinkohal on väga oluline metoodika kiire prototüüpimine. |
| --- | --- |

26.

Komitee kutsub komisjoni üles koostama programme suurte ühiskondlike väljakutsete rakendamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil: kuidas kajastub „suur ühiskondlik väljakutse” riiklikes vajadustes? Piirkondlikes prioriteetides? Kohalikes probleemides? Need programmi „Horisont 2020” raames elluviidavad ja muud ELi programmid peaksid andma kodanikele ja väikeettevõtjatele võimaluse anda komisjonile teada, millised on nende peamised väljakutsed, ning andma nende käsutusse vahendid (metoodikad, innovatsiooni soodustav keskkond, korraldajad) nende kohalike võtmeküsimuste kajastamiseks asjakohase tasandi innovaatilistes programmides. Siinkohal on väga oluline metoodika kiire prototüüpimine.

| 27. | Komitee soovitab teha eksperimente ja konkreetseid algatusi, et saavutada iga suure ühiskondliku võtmeküsimuse kiire prototüüpimine mitmes Euroopa piirkonnas sellega seotud ühise õppimise programmi (co-learning programme) raames. Lisaks tuleb kiirendada ühendatud arukate linnade (connected smart cities) võrgustumist eksperimentaalse innovatsiooni ja õppimise edendamiseks. Euroopas on tarvis pioneerlinnu ning innovaatilisust edendavaid häid partnerlusprogramme, millega tagatakse kõikide piirkondade areng, olenemata nende praegusest olukorrast. See eeldab, et võtmeküsimused muudetakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil olulisteks küsimusteks, et neid saaks käsitleda innovaatiliste muutumisprotsessidena kohapeal. Õpitut ja kogemusi levitataks erinevates osalevates piirkondades ning kodifitseeritaks selget visuaalmaterjali sisaldava ja arusaavas keeles kiire aruandmise kaudu aktiivseks kasutamiseks ka teistele. Ühes piirkonnas leitud lahendusi võiks seejärel katsetada ja hinnata teistes osalevates piirkondades ning tõhusaid lahendusi võiks laiendada Euroopa eri piirkondadele. Nimetatud meetmeid iseloomustavad paindlikkus ja hea kohalik kohaldatavus viisil, mis vähendab ettevõtete, haridusasutuste, ametiasutuste jt halduskoormust. |
| --- | --- |

27.

Komitee soovitab teha eksperimente ja konkreetseid algatusi, et saavutada iga suure ühiskondliku võtmeküsimuse kiire prototüüpimine mitmes Euroopa piirkonnas sellega seotud ühise õppimise programmi (co-learning programme) raames. Lisaks tuleb kiirendada ühendatud arukate linnade (connected smart cities) võrgustumist eksperimentaalse innovatsiooni ja õppimise edendamiseks. Euroopas on tarvis pioneerlinnu ning innovaatilisust edendavaid häid partnerlusprogramme, millega tagatakse kõikide piirkondade areng, olenemata nende praegusest olukorrast. See eeldab, et võtmeküsimused muudetakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil olulisteks küsimusteks, et neid saaks käsitleda innovaatiliste muutumisprotsessidena kohapeal. Õpitut ja kogemusi levitataks erinevates osalevates piirkondades ning kodifitseeritaks selget visuaalmaterjali sisaldava ja arusaavas keeles kiire aruandmise kaudu aktiivseks kasutamiseks ka teistele. Ühes piirkonnas leitud lahendusi võiks seejärel katsetada ja hinnata teistes osalevates piirkondades ning tõhusaid lahendusi võiks laiendada Euroopa eri piirkondadele. Nimetatud meetmeid iseloomustavad paindlikkus ja hea kohalik kohaldatavus viisil, mis vähendab ettevõtete, haridusasutuste, ametiasutuste jt halduskoormust.

| 28. | Komitee toob piirkondlike otsustajate jaoks välja, et see lähenemisviis kombineerituna ühtekuuluvuspoliitika ja kohalike rahastamisvahendite kasutamisega ning koostoimes ELi programmidega loob praktilist innovatsiooni, mida saab kasutada kogu Euroopas. Sellega laiendatakse ka innovaatilisust kohalikul tasandil ning aidatakse luua innovatsioonikultuuri kogu Euroopas. |
| --- | --- |

28.

Komitee toob piirkondlike otsustajate jaoks välja, et see lähenemisviis kombineerituna ühtekuuluvuspoliitika ja kohalike rahastamisvahendite kasutamisega ning koostoimes ELi programmidega loob praktilist innovatsiooni, mida saab kasutada kogu Euroopas. Sellega laiendatakse ka innovaatilisust kohalikul tasandil ning aidatakse luua innovatsioonikultuuri kogu Euroopas.

| 29. | Ülikoolidel on selles arengus otsustav roll. Kahjuks pingutavad ülikoolid vahendite vähenedes rihma ja pöörduvad tagasi traditsiooniliste õpetus- ja uurimismeetodite juurde. Väline tegevus näib jäävat tahaplaanile. Komitee sooviks näha tegevust, millega innustatakse ülikoole võtma tugeva ühiskondliku rolli ning valmistama ette õpetus- ja õpimudeleid vajalike sotsiaalsete ja ühiskondlike muutuste protsesside tarbeks. |
| --- | --- |

29.

Ülikoolidel on selles arengus otsustav roll. Kahjuks pingutavad ülikoolid vahendite vähenedes rihma ja pöörduvad tagasi traditsiooniliste õpetus- ja uurimismeetodite juurde. Väline tegevus näib jäävat tahaplaanile. Komitee sooviks näha tegevust, millega innustatakse ülikoole võtma tugeva ühiskondliku rolli ning valmistama ette õpetus- ja õpimudeleid vajalike sotsiaalsete ja ühiskondlike muutuste protsesside tarbeks.

IV   ARUKAS SPETSIALISEERUMINE

| 30. | Aruka spetsialiseerumise kaasamist strateegia „Euroopa 2020” poliitilisse raamistikku on rõhutanud Euroopa Liidu Nõukogu eelkõige oma järeldustes juhtalgatuse „Innovaatiline liit” kohta. Euroopa Liidu suunistes aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate kohta (EU Guide to Research and Innovation Strategies for Smart Specialisation, RIS3) määratletakse neid strateegiaid kui integreeritud kohapõhiseid majanduse ümberkujundamise kavasid. |
| --- | --- |

30.

Aruka spetsialiseerumise kaasamist strateegia „Euroopa 2020” poliitilisse raamistikku on rõhutanud Euroopa Liidu Nõukogu eelkõige oma järeldustes juhtalgatuse „Innovaatiline liit” kohta. Euroopa Liidu suunistes aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate kohta (EU Guide to Research and Innovation Strategies for Smart Specialisation, RIS3) määratletakse neid strateegiaid kui integreeritud kohapõhiseid majanduse ümberkujundamise kavasid.

| 31. | Regioonide Komitee rõhutab, et arukas spetsialiseerumine on innovatsioonipõhise majanduskasvu piirkondlik poliitikaraamistik. Arukat spetsialiseerumist eristab traditsioonilisest tööstus- ja innovatsioonipoliitikast peaasjalikult nn ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess. See on interaktiivne protsess, milles turujõud ja erasektor avastavad ja annavad teavet uute tegevuste kohta ning valitsus hindab tulemusi ja volitab tegutsema neid osalejaid, kes suudavad kõige paremini asjaomast potentsiaali kasutada. Aruka spetsialiseerumise strateegiad tuginevad traditsioonilise tööstuspoliitikaga võrreldes märksa enam alt üles lähenemisviisile. |
| --- | --- |

31.

Regioonide Komitee rõhutab, et arukas spetsialiseerumine on innovatsioonipõhise majanduskasvu piirkondlik poliitikaraamistik. Arukat spetsialiseerumist eristab traditsioonilisest tööstus- ja innovatsioonipoliitikast peaasjalikult nn ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess. See on interaktiivne protsess, milles turujõud ja erasektor avastavad ja annavad teavet uute tegevuste kohta ning valitsus hindab tulemusi ja volitab tegutsema neid osalejaid, kes suudavad kõige paremini asjaomast potentsiaali kasutada. Aruka spetsialiseerumise strateegiad tuginevad traditsioonilise tööstuspoliitikaga võrreldes märksa enam alt üles lähenemisviisile.

| 32. | Aruka spetsialiseerumise platvorm peab pakkuma rohkem toetust kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevusele, pöörates eritähelepanu vähem arenenud piirkondadele. Selleks tuleb toetada eeskätt selliseid protsesse, mis aitavad määrata kindlaks suure lisaväärtusega tegevuse igas piirkonnas. See tähendab parimate võimaluste pakkumist piirkonna konkurentsivõime tugevdamiseks ja sellist poliitikakogumit, mida on vaja nende aruka spetsialiseerumise strateegiate koostamiseks. |
| --- | --- |

32.

Aruka spetsialiseerumise platvorm peab pakkuma rohkem toetust kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevusele, pöörates eritähelepanu vähem arenenud piirkondadele. Selleks tuleb toetada eeskätt selliseid protsesse, mis aitavad määrata kindlaks suure lisaväärtusega tegevuse igas piirkonnas. See tähendab parimate võimaluste pakkumist piirkonna konkurentsivõime tugevdamiseks ja sellist poliitikakogumit, mida on vaja nende aruka spetsialiseerumise strateegiate koostamiseks.

| 33. | Regioonide Komitee rõhutab, et RIS3 lähenemisviis on kooskõlas ELi ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide ja vahenditega, edendades majanduskasvu ja tööhõivet ELi liikmesriikides ja piirkondades. Lähenemisviisi raames pakutakse välja strateegia ja globaalne roll igale riiklikule ja piirkondlikule majandusele, sh nii juhtivatele kui ka vähem arenenud piirkondadele. Lähenemisviis käsitleb innovatsiooni laiemalt, hõlmates mitte ainult investeeringuid teadusuuringutesse või tootmissektorisse, vaid ka konkurentsivõime arendamist disaini- ja loomemajanduse, avaliku sektori suurema innovatsioonisuutlikkuse, sotsiaalse ja teenuste innovatsiooni, uute ärimudelite ja praktikapõhise innovatsiooni kaudu. |
| --- | --- |

33.

Regioonide Komitee rõhutab, et RIS3 lähenemisviis on kooskõlas ELi ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide ja vahenditega, edendades majanduskasvu ja tööhõivet ELi liikmesriikides ja piirkondades. Lähenemisviisi raames pakutakse välja strateegia ja globaalne roll igale riiklikule ja piirkondlikule majandusele, sh nii juhtivatele kui ka vähem arenenud piirkondadele. Lähenemisviis käsitleb innovatsiooni laiemalt, hõlmates mitte ainult investeeringuid teadusuuringutesse või tootmissektorisse, vaid ka konkurentsivõime arendamist disaini- ja loomemajanduse, avaliku sektori suurema innovatsioonisuutlikkuse, sotsiaalse ja teenuste innovatsiooni, uute ärimudelite ja praktikapõhise innovatsiooni kaudu.

| 34. | Regioonide Komitee toetab kindlalt Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ettepanekut lisada programmi „Horisont 2020” järgmine tekst: „Nii raamprogrammis Horisont 2020 kui ka struktuurifondides rakendatakse vahendeid, millega luuakse ühendus teadusuuringute, innovatsiooni ja aruka spetsialiseerumise strateegiate vahel, et luua objektiivsed näitajad tipptaseme saavutamise astmestiku ja Euroopa Teadusruumi loomise kohta”. |
| --- | --- |

34.

Regioonide Komitee toetab kindlalt Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ettepanekut lisada programmi „Horisont 2020” järgmine tekst: „Nii raamprogrammis Horisont 2020 kui ka struktuurifondides rakendatakse vahendeid, millega luuakse ühendus teadusuuringute, innovatsiooni ja aruka spetsialiseerumise strateegiate vahel, et luua objektiivsed näitajad tipptaseme saavutamise astmestiku ja Euroopa Teadusruumi loomise kohta”.

| 35. | Piirkonnad ja linnad peaksid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni paigutama oma poliitika tegevuskava keskmesse. Programmi „Horisont 2020” ja ühtekuuluvuse vahendeid tuleks kasutada kontseptsioonide, vahendite ja teiste eeltingimuste loomiseks, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad aktiivselt edendada innovatsiooni, võtta riske ja investeerida teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni praktilisse rakendusse, et pakkuda konkreetsele piirkonnale kohandatud lahendusi. |
| --- | --- |

35.

Piirkonnad ja linnad peaksid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni paigutama oma poliitika tegevuskava keskmesse. Programmi „Horisont 2020” ja ühtekuuluvuse vahendeid tuleks kasutada kontseptsioonide, vahendite ja teiste eeltingimuste loomiseks, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad aktiivselt edendada innovatsiooni, võtta riske ja investeerida teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni praktilisse rakendusse, et pakkuda konkreetsele piirkonnale kohandatud lahendusi.

| 36. | Strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks on oluline, et ELi ühtekuuluvuspoliitika panustaks oskustebaasi ja uuendustegevuse tugevdamisele kohalikul tasandil ning ka selliste vahendite ja koostöö arendamisele, mis toetavad piirkondade Euroopa-sisest koostööd. Selliseid vahendeid ja koostööd on vaja programmi „Horisont 2020” tulemuste rakendamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb komitee ettepaneku kasutada täielikult ära ELi INTERREGI algatuse potentsiaali ja eraldada sellele piisavad vahendid, luues vastastikuse õppimise platvormid ning edendades rahvusvahelist teabevahetust innovatsioonistrateegiate teemal. |
| --- | --- |

36.

Strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks on oluline, et ELi ühtekuuluvuspoliitika panustaks oskustebaasi ja uuendustegevuse tugevdamisele kohalikul tasandil ning ka selliste vahendite ja koostöö arendamisele, mis toetavad piirkondade Euroopa-sisest koostööd. Selliseid vahendeid ja koostööd on vaja programmi „Horisont 2020” tulemuste rakendamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb komitee ettepaneku kasutada täielikult ära ELi INTERREGI algatuse potentsiaali ja eraldada sellele piisavad vahendid, luues vastastikuse õppimise platvormid ning edendades rahvusvahelist teabevahetust innovatsioonistrateegiate teemal.

V   ARUKAD LINNAD

| 37. | Aruka linna käsitus on olnud ELi üks keskne valdkond jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel ja elukvaliteedi parandamisel. Seda võimaldavad investeeringud moodsasse IKT infrastruktuuri ja e-teenustesse, samuti sotsiaalsesse ja inimkapitali. Muutuste tõukejõud on ennekõike piirkondlik uuendamisvõime ja innovatsiooni ökosüsteemide tõhusus, mis on eelkõige suunatud kolme osaleja (Triple Helix) koostöökultuuri ajakohastamisele ja piirkondliku reageerimisvõime suurendamisele kodanike osalemise kaudu. Regioonide Komitee juhib tähelepanu avatud ja koostalitlusvõimeliste digitaalteenuste liideste kaudu toimivate arukate rakenduste otsustavale tähtsusele, mis võimaldab ühendada inimesi nende oma piirkonnas ja ülemaailmselt ning samuti linnu Euroopa partnerluste eesmärgil. Ühendatud arukate linnade käsitust tuleb edasi arendada ja laiendada üle kogu Euroopa. |
| --- | --- |

37.

Aruka linna käsitus on olnud ELi üks keskne valdkond jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel ja elukvaliteedi parandamisel. Seda võimaldavad investeeringud moodsasse IKT infrastruktuuri ja e-teenustesse, samuti sotsiaalsesse ja inimkapitali. Muutuste tõukejõud on ennekõike piirkondlik uuendamisvõime ja innovatsiooni ökosüsteemide tõhusus, mis on eelkõige suunatud kolme osaleja (Triple Helix) koostöökultuuri ajakohastamisele ja piirkondliku reageerimisvõime suurendamisele kodanike osalemise kaudu. Regioonide Komitee juhib tähelepanu avatud ja koostalitlusvõimeliste digitaalteenuste liideste kaudu toimivate arukate rakenduste otsustavale tähtsusele, mis võimaldab ühendada inimesi nende oma piirkonnas ja ülemaailmselt ning samuti linnu Euroopa partnerluste eesmärgil. Ühendatud arukate linnade käsitust tuleb edasi arendada ja laiendada üle kogu Euroopa.

| 38. | Osana aruka spetsialiseerumise strateegia elluviimisest tuleks ELi piirkondades käivitada kohaliku kultuuri ja äritegevuse ning avalike teenustega kohandatud nutikate teenuste väljatöötamine ja tootmine. Regioonide Komitee teeb ettepaneku, et kohaliku ja piirkondliku tasandi arendustegevust toetataks kindlalt ELi rahastatavate teadusprojektidega, mille eemärk on tagada piirkondlikuks kasutamiseks parimad teadustulemused, need läbi töötada ja toetada nende rakendamist eri piirkondades. |
| --- | --- |

38.

Osana aruka spetsialiseerumise strateegia elluviimisest tuleks ELi piirkondades käivitada kohaliku kultuuri ja äritegevuse ning avalike teenustega kohandatud nutikate teenuste väljatöötamine ja tootmine. Regioonide Komitee teeb ettepaneku, et kohaliku ja piirkondliku tasandi arendustegevust toetataks kindlalt ELi rahastatavate teadusprojektidega, mille eemärk on tagada piirkondlikuks kasutamiseks parimad teadustulemused, need läbi töötada ja toetada nende rakendamist eri piirkondades.

| 39. | Piirkondades tuleks käivitada programme, mis on suunatud rahvusvaheliselt atraktiivsete innovatsioonikeskuste loomisele. Programmidega tuleks innustada linnapiirkondi tegema ainulaadsusel, nõudlusel ja mitmekülgsetel oskustel põhinevaid strateegiliste prioriteetide valikuid ning algatama teadmistepõhist äritegevust. Komitee teeb ettepaneku, et neid programme tuleks rahastada nii piirkondlikest vahenditest kui ka Euroopa struktuurifondidest ning nende tegevust tuleks toetada paljude ELi tasandi meetmete, programmide ja rahastamisvahenditega. |
| --- | --- |

39.

Piirkondades tuleks käivitada programme, mis on suunatud rahvusvaheliselt atraktiivsete innovatsioonikeskuste loomisele. Programmidega tuleks innustada linnapiirkondi tegema ainulaadsusel, nõudlusel ja mitmekülgsetel oskustel põhinevaid strateegiliste prioriteetide valikuid ning algatama teadmistepõhist äritegevust. Komitee teeb ettepaneku, et neid programme tuleks rahastada nii piirkondlikest vahenditest kui ka Euroopa struktuurifondidest ning nende tegevust tuleks toetada paljude ELi tasandi meetmete, programmide ja rahastamisvahenditega.

| 40. | Regioonide Komitee rõhutab, et piirkondlike innovatsioonistrateegiate edu sõltub peaasjalikult sellest, kui tõhusalt suudetakse ületada lõhe ühelt poolt olemasolevate ülemaailmsete teadustulemuste ja teiselt poolt tegelike piirkondlike tavade vahel. Struktuure ja protsesse linnades ja piirkondades tuleb värskeimate teadustulemuste valguses arendada ja isegi radikaalselt muuta. Nende küsimuste käsitlemise osas leiab Regioonide Komitee järgmist.






  — | Komisjon peaks programmis „Horisont 2020” keskenduma väärtusahelatele ja -võrgustikele kui tervikule. See tähendab ulatuslikumat uurimistööd selles osas, kuidas luua ja rakendada uuendusi praktilisel tasandil, tuginedes kohalikele kultuuriväärtustele ja lähenemisviisidele, et saavutada konkreetseid tulemusi kodanike heaolu suurendamiseks. |
| --- | --- | --- |

40.

Regioonide Komitee rõhutab, et piirkondlike innovatsioonistrateegiate edu sõltub peaasjalikult sellest, kui tõhusalt suudetakse ületada lõhe ühelt poolt olemasolevate ülemaailmsete teadustulemuste ja teiselt poolt tegelike piirkondlike tavade vahel. Struktuure ja protsesse linnades ja piirkondades tuleb värskeimate teadustulemuste valguses arendada ja isegi radikaalselt muuta. Nende küsimuste käsitlemise osas leiab Regioonide Komitee järgmist.

—

Komisjon peaks programmis „Horisont 2020” keskenduma väärtusahelatele ja -võrgustikele kui tervikule. See tähendab ulatuslikumat uurimistööd selles osas, kuidas luua ja rakendada uuendusi praktilisel tasandil, tuginedes kohalikele kultuuriväärtustele ja lähenemisviisidele, et saavutada konkreetseid tulemusi kodanike heaolu suurendamiseks.

| — | Poliitilised otsustajad peaksid järjepidevalt näitama üles vajalikku julgust, et püüelda parimate tulemuste poole ja luua midagi täiesti uut. |
| --- | --- |

—

Poliitilised otsustajad peaksid järjepidevalt näitama üles vajalikku julgust, et püüelda parimate tulemuste poole ja luua midagi täiesti uut.

| — | Piirkonnad ja linnad peaksid looma olemuselt tõeliselt euroopalikke teedrajavaid algatusi, mis oleksid paljukultuurilised, inimkesksed, keskendunud ühiskondlikele uuendustele ning võimele luua paremaid struktuure heaoluühiskonnale ja rajada vundament digitaalse ühtse turu arendamisele. |
| --- | --- |

—

Piirkonnad ja linnad peaksid looma olemuselt tõeliselt euroopalikke teedrajavaid algatusi, mis oleksid paljukultuurilised, inimkesksed, keskendunud ühiskondlikele uuendustele ning võimele luua paremaid struktuure heaoluühiskonnale ja rajada vundament digitaalse ühtse turu arendamisele.

| — | Tuleks esile tuua praktilisi näiteid edukatest algatustest ja teha need laialdaselt kättesaadavaks, et teised piirkonnad ja linnad saaksid õppida varasemate ja käimasolevate programmide praktilistest tulemustest ja tõhusatest protsessidest. |
| --- | --- |

—

Tuleks esile tuua praktilisi näiteid edukatest algatustest ja teha need laialdaselt kättesaadavaks, et teised piirkonnad ja linnad saaksid õppida varasemate ja käimasolevate programmide praktilistest tulemustest ja tõhusatest protsessidest.

| — | Piirkondadel ja linnadel peaks olema võtmeroll, tagades üldsuse võimalikult suure teadlikkuse innovatsiooni tähtsusest ja üldsuse liikmetelt saadava tagasiside kasutamisest, luues nii kindla pinnase edukale innovatsioonile. See eeldab piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide ja linnauuenduste Euroopa-ülest arendamist. |
| --- | --- |

—

Piirkondadel ja linnadel peaks olema võtmeroll, tagades üldsuse võimalikult suure teadlikkuse innovatsiooni tähtsusest ja üldsuse liikmetelt saadava tagasiside kasutamisest, luues nii kindla pinnase edukale innovatsioonile. See eeldab piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide ja linnauuenduste Euroopa-ülest arendamist.

| 41. | Regioonide Komitee on teadlik sellest, et ühiskondlikku innovaatilisust on võimalik märkimisväärselt suurendada kodanike osaluse tugevdamisega. Eelkõige tähendab see digitaalse tehnoloogia rakendamist inimkesksel viisil, mille märksõnadeks on rahva mobiliseerimine teabe kogumiseks (crowdsensing) ja rahva ühisloome (crowdsourcing). Arukates linnades tugineb areng tugevalt alt üles osalusprotsessidele, tajudes ühiskondliku tegevuse kõigi vormide dünaamikat, ning individuaalsele ja ühisele vastutusele – märksa enam kui linnade juhitud traditsiooniliste ülalt alla suunatud teenuste puhul. Oluline muutus seisneb selles, et kodanikud on andmete loomisele ja sisu jagamisele keskendunud platvormide kaudu otseselt kaasatud ühiskondlikesse protsessidesse. Võib öelda, et kodanikud täidavad muutuste läbiviijate rolli, tajudes erinevaid tegevusi, andes neist aru ja ka hoolitsedes nende eest. |
| --- | --- |

41.

Regioonide Komitee on teadlik sellest, et ühiskondlikku innovaatilisust on võimalik märkimisväärselt suurendada kodanike osaluse tugevdamisega. Eelkõige tähendab see digitaalse tehnoloogia rakendamist inimkesksel viisil, mille märksõnadeks on rahva mobiliseerimine teabe kogumiseks (crowdsensing) ja rahva ühisloome (crowdsourcing). Arukates linnades tugineb areng tugevalt alt üles osalusprotsessidele, tajudes ühiskondliku tegevuse kõigi vormide dünaamikat, ning individuaalsele ja ühisele vastutusele – märksa enam kui linnade juhitud traditsiooniliste ülalt alla suunatud teenuste puhul. Oluline muutus seisneb selles, et kodanikud on andmete loomisele ja sisu jagamisele keskendunud platvormide kaudu otseselt kaasatud ühiskondlikesse protsessidesse. Võib öelda, et kodanikud täidavad muutuste läbiviijate rolli, tajudes erinevaid tegevusi, andes neist aru ja ka hoolitsedes nende eest.

| 42. | Regioonide Komitee toetab uusi investeeringuid avatud innovatsiooni ja rahva ühisloomesse. Need on aruka linna ja kodanike osalusega seotud võtmekontseptsioonid. Rahva ühisloome on osalusmeetod, mille puhul ettevõtted, linnad ja teised organisatsioonid taotlevad kogukondade panust, ja see on siinkohal keskse tähtsusega. Teine tegur on ebapiisavad teadmised ja ebapiisav arusaam teiste headest tavadest ning sellest, kuidas need toimivad ja miks. |
| --- | --- |

42.

Regioonide Komitee toetab uusi investeeringuid avatud innovatsiooni ja rahva ühisloomesse. Need on aruka linna ja kodanike osalusega seotud võtmekontseptsioonid. Rahva ühisloome on osalusmeetod, mille puhul ettevõtted, linnad ja teised organisatsioonid taotlevad kogukondade panust, ja see on siinkohal keskse tähtsusega. Teine tegur on ebapiisavad teadmised ja ebapiisav arusaam teiste headest tavadest ning sellest, kuidas need toimivad ja miks.

| 43. | Komitee tunnistab vajadust tiheda koostöö järele eri valitsustasandite ja kodanikuühiskonna vahel ning märgib, et see on juba tekkimas Euroopa eri linnades ja piirkondades. Ent linnad ja piirkonnad ei ole heade tavade rakendamisel edukad: paljulubavad katseprojektid kipuvad jääma kohalikule tasandile, toomata täit tulu kasutajatele ja loomata ärivõimalusi tarneettevõtetele. See ebapiisav laienemine tuleneb paljude linnauuenduste keerukast olemusest ja nende rakendamiskeskkonnast. |
| --- | --- |

43.

Komitee tunnistab vajadust tiheda koostöö järele eri valitsustasandite ja kodanikuühiskonna vahel ning märgib, et see on juba tekkimas Euroopa eri linnades ja piirkondades. Ent linnad ja piirkonnad ei ole heade tavade rakendamisel edukad: paljulubavad katseprojektid kipuvad jääma kohalikule tasandile, toomata täit tulu kasutajatele ja loomata ärivõimalusi tarneettevõtetele. See ebapiisav laienemine tuleneb paljude linnauuenduste keerukast olemusest ja nende rakendamiskeskkonnast.

| 44. | Regioonide Komitee soovitab, et komisjon kuulutaks linnauuendusteks välja pakkumismenetlused. Nende keskpunktis peaks olema uute koostöömudelite loomine, et leida uusi lahendusi linnaarengu väljakutsetele vastamiseks ja teenuste vajaduste rahuldamiseks ning laiendada ja jagada neid innovaatilisi lahendusi teiste linnade ja piirkondadega. Need peaksid hõlmama uusi koostöövorme kodanike, ettevõtete, haridus- ja teadusasutuste ning valitsuste vahel. See tähendab nii võimalusi kui ka väljakutseid. Kogu Euroopas rakendavad kodanikud juba algatusi oma keskkonna muutmiseks ja uute koostöövormide katsetamiseks. Võimalused hõlmavad rikkaliku ja aktiivse kohaliku ühiskonnaelu edendamist, arvukate vabatahtlike koondamist ja suurt hulka sellekohaseid algatusi. Nende tegevuste eesmärk peaks olema avastada uusi koostöövorme ja tugevdada olemasolevate partnerluste vahelist seost selliselt, et need muutuksid avatumaks innovaatilistele avastustele ja tugineksid selgemalt globaalsete teadmisressursside kasutamisele ning vastastikusele õppimisele. Edukaid näiteid on vaja tutvustada samalaadses olukorras olevatele piirkondadele üle Euroopa. |
| --- | --- |

44.

Regioonide Komitee soovitab, et komisjon kuulutaks linnauuendusteks välja pakkumismenetlused. Nende keskpunktis peaks olema uute koostöömudelite loomine, et leida uusi lahendusi linnaarengu väljakutsetele vastamiseks ja teenuste vajaduste rahuldamiseks ning laiendada ja jagada neid innovaatilisi lahendusi teiste linnade ja piirkondadega. Need peaksid hõlmama uusi koostöövorme kodanike, ettevõtete, haridus- ja teadusasutuste ning valitsuste vahel. See tähendab nii võimalusi kui ka väljakutseid. Kogu Euroopas rakendavad kodanikud juba algatusi oma keskkonna muutmiseks ja uute koostöövormide katsetamiseks. Võimalused hõlmavad rikkaliku ja aktiivse kohaliku ühiskonnaelu edendamist, arvukate vabatahtlike koondamist ja suurt hulka sellekohaseid algatusi. Nende tegevuste eesmärk peaks olema avastada uusi koostöövorme ja tugevdada olemasolevate partnerluste vahelist seost selliselt, et need muutuksid avatumaks innovaatilistele avastustele ja tugineksid selgemalt globaalsete teadmisressursside kasutamisele ning vastastikusele õppimisele. Edukaid näiteid on vaja tutvustada samalaadses olukorras olevatele piirkondadele üle Euroopa.

VI   PIIRKONDLIKUD INNOVATSIOONI ÖKOSÜSTEEMID KUI ETTEVÕTLUSE VAIMUS TOIMUVA AVASTAMISPROTSESSI LABORATOORIUMID

| 45. | Innovatsioonilõhe ületamise üks suur väljakutse on murda läbi struktuurilisest kapslist, milles probleeme ja väljakutseid käsitletakse. Ühiskondlikud probleemid ei piirdu haldusliku kapseldumisega, samuti ei saa neid käsitleda üksikute projektide või riiklike ja piirkondlike ministeeriumide kaudu. Traditsioonilised – isegi suured – projektid ei ole lahendus. Euroopa peab murdma välja kapseldunud mõtlemisest ja eraldi tegutsemisest: uus majanduskasv ja uued töökohad põhinevad avatud innovatsioonil ja väärtusvõrgustikel. Euroopa vajab valdkondadevahelist mõtteviisi, mis on suunatud ettevõtluse vaimus toimuvale avastamisprotsessile eesmärgiga käsitleda väljakutseid süsteemselt. Omavahel seotud probleemid vajavad süsteemseid lahendusi. |
| --- | --- |

45.

Innovatsioonilõhe ületamise üks suur väljakutse on murda läbi struktuurilisest kapslist, milles probleeme ja väljakutseid käsitletakse. Ühiskondlikud probleemid ei piirdu haldusliku kapseldumisega, samuti ei saa neid käsitleda üksikute projektide või riiklike ja piirkondlike ministeeriumide kaudu. Traditsioonilised – isegi suured – projektid ei ole lahendus. Euroopa peab murdma välja kapseldunud mõtlemisest ja eraldi tegutsemisest: uus majanduskasv ja uued töökohad põhinevad avatud innovatsioonil ja väärtusvõrgustikel. Euroopa vajab valdkondadevahelist mõtteviisi, mis on suunatud ettevõtluse vaimus toimuvale avastamisprotsessile eesmärgiga käsitleda väljakutseid süsteemselt. Omavahel seotud probleemid vajavad süsteemseid lahendusi.

| 46. | Regioonide Komitee märgib, et ülikoolide laborites kõikjal Euroopas ja veelgi enam ülemaailmselt on toimumas põnevad arengud, mille abil on võimalik vastata suurtele ühiskondlikele ja tööstuslikele väljakutsetele. Ent murranguliste uuenduste parimad laborid ei ole täna enam traditsioonilised ülikooliruumid, vaid piirkondlikud innovatsiooni ökosüsteemid, mida saab kasutada katsepaikadena mitmesuguste kasutajatest lähtuvate uuenduste kiireks prototüüpimiseks kujunemisjärgus ja laiendatavate süsteemide alusel. Teaduslike ja tehnoloogiliste uurimistulemuste muutmiseks uute toodete, teenuste ja protsesside tugevateks voogudeks peab Euroopa julgustama innovatsiooni tootmissüsteemides, mis erinevad traditsioonilisest tootmisest. Selleks on vaja ka nõuete, küsimuste ja võimaluste vastastikust mõistmist äri-, teadus- ja valitsussektoris. |
| --- | --- |

46.

Regioonide Komitee märgib, et ülikoolide laborites kõikjal Euroopas ja veelgi enam ülemaailmselt on toimumas põnevad arengud, mille abil on võimalik vastata suurtele ühiskondlikele ja tööstuslikele väljakutsetele. Ent murranguliste uuenduste parimad laborid ei ole täna enam traditsioonilised ülikooliruumid, vaid piirkondlikud innovatsiooni ökosüsteemid, mida saab kasutada katsepaikadena mitmesuguste kasutajatest lähtuvate uuenduste kiireks prototüüpimiseks kujunemisjärgus ja laiendatavate süsteemide alusel. Teaduslike ja tehnoloogiliste uurimistulemuste muutmiseks uute toodete, teenuste ja protsesside tugevateks voogudeks peab Euroopa julgustama innovatsiooni tootmissüsteemides, mis erinevad traditsioonilisest tootmisest. Selleks on vaja ka nõuete, küsimuste ja võimaluste vastastikust mõistmist äri-, teadus- ja valitsussektoris.

| 47. | Regioonide Komitee kutsub üles ulatuslikumale teadus- ja arendustegevusele, et innustada sektorite ja klastrite vanamoodsatest struktuuridest kaugemale minevat innovatsiooni ja ettevõtete arendamist. Samuti kutsub komitee üles edendama ökosüsteemidele tuginevat mõtteviisi, mida on võimalik juhtida selliselt, et see tugevdaks piirkondade innovatsioonipotentsiaali ja ettevõtlusvaimu. |
| --- | --- |

47.

Regioonide Komitee kutsub üles ulatuslikumale teadus- ja arendustegevusele, et innustada sektorite ja klastrite vanamoodsatest struktuuridest kaugemale minevat innovatsiooni ja ettevõtete arendamist. Samuti kutsub komitee üles edendama ökosüsteemidele tuginevat mõtteviisi, mida on võimalik juhtida selliselt, et see tugevdaks piirkondade innovatsioonipotentsiaali ja ettevõtlusvaimu.

| 48. | Komitee rõhutab, et oluline on eraldada ELi ja piirkondliku tasandi rahastamisvahendeid tugeva kohaliku, piirkondliku või piirkondadevahelise eripäraga innovatsiooni ja tootmise ökosüsteemidele. Laiapõhjaline innovatsioonipoliitika loob eeltingimused süsteemsetele tegutsemismudelitele, mis ühendavad ühisloome dialoogis teadmiste, loovuse ja pädevuse kõrval kasutajate, tarbijate ja kodanike vajadused. |
| --- | --- |

48.

Komitee rõhutab, et oluline on eraldada ELi ja piirkondliku tasandi rahastamisvahendeid tugeva kohaliku, piirkondliku või piirkondadevahelise eripäraga innovatsiooni ja tootmise ökosüsteemidele. Laiapõhjaline innovatsioonipoliitika loob eeltingimused süsteemsetele tegutsemismudelitele, mis ühendavad ühisloome dialoogis teadmiste, loovuse ja pädevuse kõrval kasutajate, tarbijate ja kodanike vajadused.

| 49. | On mitmeid teaduse ja innovatsiooni prioriteetseid valdkondi, millega toetatakse hädavajalike muutuste tõukejõude programmitöö perioodil 2014–2020. Regioonide Komitee rõhutab tuleviku kujundamise eduteguritena järgmisi aspekte:






  — | innovatsioonikogukonnad toimivad ökosüsteemidena süsteemsete väärtusvõrgustike kaudu piirideta maailmas; |
| --- | --- | --- |

49.

On mitmeid teaduse ja innovatsiooni prioriteetseid valdkondi, millega toetatakse hädavajalike muutuste tõukejõude programmitöö perioodil 2014–2020. Regioonide Komitee rõhutab tuleviku kujundamise eduteguritena järgmisi aspekte:

—

innovatsioonikogukonnad toimivad ökosüsteemidena süsteemsete väärtusvõrgustike kaudu piirideta maailmas;

| — | innovatsiooniprotsessid on kindlalt rajatud nõudlusele ja kasutajalähedusele ning tarbijatele kui uuenduste kesksetele osalejatele; |
| --- | --- |

—

innovatsiooniprotsessid on kindlalt rajatud nõudlusele ja kasutajalähedusele ning tarbijatele kui uuenduste kesksetele osalejatele;

| — | innovatsioonistrateegiad keskenduvad avatud innovatsiooni kiirendamisele ning üksikisikute ja kogukondade ettevõtlusvaimu innustamisele, samuti uute, digiteeritud teenuste tõhusale kasutamisele ja loomisele. |
| --- | --- |

—

innovatsioonistrateegiad keskenduvad avatud innovatsiooni kiirendamisele ning üksikisikute ja kogukondade ettevõtlusvaimu innustamisele, samuti uute, digiteeritud teenuste tõhusale kasutamisele ja loomisele.

| 50. | ELi ühise kavandamise ja riikidevahelise partnerluse kogemused vajavad edasiarendamist, et tõhustada piirkondlikke protsesse, ühendades „Euroopa 2020” strateegiliste prioriteetide suhtes võetud alt üles lähenemisviisi ja Euroopa teadusuuringutel põhinevad kõrgetasemelised teadmised. Komitee rõhutab, et oluline on suurendada rahastamisvahendeid enamate Euroopa partnerluste käivitamiseks ja piirkondlikuks vastastikuseks õppimiseks INTERREGi ja teiste sarnaste programmide kaudu. |
| --- | --- |

50.

ELi ühise kavandamise ja riikidevahelise partnerluse kogemused vajavad edasiarendamist, et tõhustada piirkondlikke protsesse, ühendades „Euroopa 2020” strateegiliste prioriteetide suhtes võetud alt üles lähenemisviisi ja Euroopa teadusuuringutel põhinevad kõrgetasemelised teadmised. Komitee rõhutab, et oluline on suurendada rahastamisvahendeid enamate Euroopa partnerluste käivitamiseks ja piirkondlikuks vastastikuseks õppimiseks INTERREGi ja teiste sarnaste programmide kaudu.

| 51. | Komitee julgustab komisjoni koostama eri tasanditel toimivaid ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi programme ja välja selgitama, mis on kohalikke vajadusi ja Euroopa tasandil levitamist silmas pidades kõige tõhusam. Nende rahastamine peab toimuma eri allikatest: programmid „Horisont 2020” ja COSME, ühtekuuluvusfond ja muud rahastamisvahendid. Katseprojektid, milles osalevad mitmed piirkonnad, võivad suurendada piirkondadeülese õppe potentsiaali. Teatud kultuurivarjundiga piirkonnad – näiteks Läänemere piirkond, Doonau piirkond või äärepoolseimad piirkonnad – peaksid tegema koostööd ühiste spetsiifiliste ühiskondlike väljakutsetega toimetulekul. Ühes piirkonnas edukaid uuendusi võib katsetada ja hinnata teistes, linnauuendusi võib kohaldada piirkondlikult ja laiendada seejärel teistele piirkondadele kogu Euroopas. Neis projektides peaksid osalema kõigi tasandite olulisimad sidusrühmad, sh kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, VKEd, valitsusvälised organisatsioonid ja eelkõige kõik haridusasutused. |
| --- | --- |

51.

Komitee julgustab komisjoni koostama eri tasanditel toimivaid ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi programme ja välja selgitama, mis on kohalikke vajadusi ja Euroopa tasandil levitamist silmas pidades kõige tõhusam. Nende rahastamine peab toimuma eri allikatest: programmid „Horisont 2020” ja COSME, ühtekuuluvusfond ja muud rahastamisvahendid. Katseprojektid, milles osalevad mitmed piirkonnad, võivad suurendada piirkondadeülese õppe potentsiaali. Teatud kultuurivarjundiga piirkonnad – näiteks Läänemere piirkond, Doonau piirkond või äärepoolseimad piirkonnad – peaksid tegema koostööd ühiste spetsiifiliste ühiskondlike väljakutsetega toimetulekul. Ühes piirkonnas edukaid uuendusi võib katsetada ja hinnata teistes, linnauuendusi võib kohaldada piirkondlikult ja laiendada seejärel teistele piirkondadele kogu Euroopas. Neis projektides peaksid osalema kõigi tasandite olulisimad sidusrühmad, sh kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, VKEd, valitsusvälised organisatsioonid ja eelkõige kõik haridusasutused.

| 52. | Disaini selle paljudes avaldumisvormides on juba kaua seostatud ettevõtlusega. Strateegilise disaini all mõistetakse seda, et tuttavaid põhimõtteid kohaldatakse lahenduste leidmiseks suurtele ühiskondlikele probleemidele, näiteks rahvastiku vananemine või kliimamuutused. Disaini määratlus on avaram kui vaid tootekujundus. Selle abil võib probleemide lahendamiseks leida uusi vaatenurki, teha kindlaks võimalikud meetmed ja luua tõhusaid kõikehõlmavaid lahendusi, vältides avalikule sektorile iseloomulikku kapseldumist. |
| --- | --- |

52.

Disaini selle paljudes avaldumisvormides on juba kaua seostatud ettevõtlusega. Strateegilise disaini all mõistetakse seda, et tuttavaid põhimõtteid kohaldatakse lahenduste leidmiseks suurtele ühiskondlikele probleemidele, näiteks rahvastiku vananemine või kliimamuutused. Disaini määratlus on avaram kui vaid tootekujundus. Selle abil võib probleemide lahendamiseks leida uusi vaatenurki, teha kindlaks võimalikud meetmed ja luua tõhusaid kõikehõlmavaid lahendusi, vältides avalikule sektorile iseloomulikku kapseldumist.

| 53. | Innovaatiline disain pakub märkimisväärseid võimalusi majanduslike ja kultuuriliste hüvede loomiseks ühiskonnas. Piirkondades tuleks tugevdada disainitegevusele keskenduvaid ökosüsteeme. Kogenud uurijad, ettevõtete esindajad ja eri alade elukutselised disainerid, nagu ka nende ettevõtted, kõrgkoolid ja muud ühendused teevad neis uusi algatusi luues tõhusat koostööd. Sel moel saab neid kõiki ennetavalt kaasata osalema tegevustaseme tõstmises ja kogu innovatsioonipoliitika edendamises. |
| --- | --- |

53.

Innovaatiline disain pakub märkimisväärseid võimalusi majanduslike ja kultuuriliste hüvede loomiseks ühiskonnas. Piirkondades tuleks tugevdada disainitegevusele keskenduvaid ökosüsteeme. Kogenud uurijad, ettevõtete esindajad ja eri alade elukutselised disainerid, nagu ka nende ettevõtted, kõrgkoolid ja muud ühendused teevad neis uusi algatusi luues tõhusat koostööd. Sel moel saab neid kõiki ennetavalt kaasata osalema tegevustaseme tõstmises ja kogu innovatsioonipoliitika edendamises.

| 54. | Regioonide Komitee kutsub piirkondi ja linnu üles kasutama uute innovatsioonide loomisel innovaatilisi riigihankeid. Tuleks julgustada avaliku ja erasektori koostööd katsetamisel ja prototüüpimisel ning julgust võtta riske ja ebaõnnestuda tuleks näha ettevõtlusega kaasneva, mitte sotsiaalse alandamise võimalusena. Linnade ja piirkondade ametlikud esindajad peaksid kavandama meetodeid ja vahetama kogemusi seda liiki projektide riskijuhtimise osas. Eksperimenteerimist, katsetamist ja prototüüpimist julgustava ettevõtlusvaimu edendamisega suurendavad need projektid ka Euroopa kodanike enesekorraldusvõimet. |
| --- | --- |

54.

Regioonide Komitee kutsub piirkondi ja linnu üles kasutama uute innovatsioonide loomisel innovaatilisi riigihankeid. Tuleks julgustada avaliku ja erasektori koostööd katsetamisel ja prototüüpimisel ning julgust võtta riske ja ebaõnnestuda tuleks näha ettevõtlusega kaasneva, mitte sotsiaalse alandamise võimalusena. Linnade ja piirkondade ametlikud esindajad peaksid kavandama meetodeid ja vahetama kogemusi seda liiki projektide riskijuhtimise osas. Eksperimenteerimist, katsetamist ja prototüüpimist julgustava ettevõtlusvaimu edendamisega suurendavad need projektid ka Euroopa kodanike enesekorraldusvõimet.

VII   SÜNERGILINE KOOSTÖÖ UUEL PROGRAMMITÖÖ PERIOODIL

| 55. | Järgmise programmitöö perioodi põhireformid on projektide suunamine aruka spetsialiseerumise strateegilistele prioriteetidele, projektijuhtimise lihtsustamine ja üleminek varasemast oluliselt suuremahulisematele projektidele arvukate projektide tiheda kooskõlastamise kaudu. Teine oluline põhimõte on programmi „Horisont 2020” ja ühtekuuluvuspoliitika tihe kooskõlastamine ning nende poliitikameetmete raames eraldatavate vahendite ja kohalike/piirkondlike rahastamisvahendite sünergiline koondamine. |
| --- | --- |

55.

Järgmise programmitöö perioodi põhireformid on projektide suunamine aruka spetsialiseerumise strateegilistele prioriteetidele, projektijuhtimise lihtsustamine ja üleminek varasemast oluliselt suuremahulisematele projektidele arvukate projektide tiheda kooskõlastamise kaudu. Teine oluline põhimõte on programmi „Horisont 2020” ja ühtekuuluvuspoliitika tihe kooskõlastamine ning nende poliitikameetmete raames eraldatavate vahendite ja kohalike/piirkondlike rahastamisvahendite sünergiline koondamine.

| 56. | Regioonide Komitee märgib, et nende põhimõtete järjepidev kohaldamine käesolevas arvamuses sisalduvate ettepanekute rakendamiseks tähendab vältimatult seda, et programmi „Horisont 2020” raames eraldatavad vahendid suunatakse ELi piirkondade RIS3 strateegias määratletud teadusvahenditele selliselt, et programm „Horisont 2020” toimib katalüsaatorina, loob teadusteavet ja arendab metoodilisi käsitusi piirkondlikuks teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuseks. Seega tuleks programmi „Horisont 2020” raames rahastatavad olulisimad teadusvaldkonnad määratleda RIS3 strateegiate alusel. |
| --- | --- |

56.

Regioonide Komitee märgib, et nende põhimõtete järjepidev kohaldamine käesolevas arvamuses sisalduvate ettepanekute rakendamiseks tähendab vältimatult seda, et programmi „Horisont 2020” raames eraldatavad vahendid suunatakse ELi piirkondade RIS3 strateegias määratletud teadusvahenditele selliselt, et programm „Horisont 2020” toimib katalüsaatorina, loob teadusteavet ja arendab metoodilisi käsitusi piirkondlikuks teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuseks. Seega tuleks programmi „Horisont 2020” raames rahastatavad olulisimad teadusvaldkonnad määratleda RIS3 strateegiate alusel.

| 57. | Regioonide Komitee rõhutab piirkondliku tasandi kuulamise olulisust eri programmide koordineerimise kavandamisel. Keskne tegur tegutsemiseks ja innovatsioonitegevuse julgustamiseks piirkondlikul tasandil on nimelt see, et komisjoni peadirektoraadid peaksid teadusvaldkondade määratlemisel kuulama piirkondade eest kõnelejaid, nagu Regioonide Komitee. Lisaks tavapärasele tulemuste levitamise kohustusele peavad „Horisont 2020” projektide rakendamiseeskirjad ja vahendite kasutamine lähtuma piirkondades ühtekuuluvusvahenditest elluviidavatele projektidele materiaalse ja metoodilise toetuse tagamise eesmärgist. Seesugune koostöö toimuks järgmiselt.






  — | „Horisont 2020” projektid hõlmavad piirkondlikke partnerlusprojekte, mis viiakse ellu ühtekuuluvusvahenditega ning kus teadustulemusi antakse edasi ja kohaldatakse praktilise innovatsioonitegevusena. See loob suured ELi-ülesed partnerlusprojekti süsteemid, mis on rajatud koostööle ja usaldusele ning mis on eelkõige suunatud programmi „Horisont 2020” tööstuse juhtpositsiooni ja ühiskondlike väljakutsete sammastele, ning kus piirkonnad üritavad ühtekuuluvusvahendeid kasutades rakendada uusimaid teadustulemusi strateegilise arengu valdkondades. |
| --- | --- | --- |

57.

Regioonide Komitee rõhutab piirkondliku tasandi kuulamise olulisust eri programmide koordineerimise kavandamisel. Keskne tegur tegutsemiseks ja innovatsioonitegevuse julgustamiseks piirkondlikul tasandil on nimelt see, et komisjoni peadirektoraadid peaksid teadusvaldkondade määratlemisel kuulama piirkondade eest kõnelejaid, nagu Regioonide Komitee. Lisaks tavapärasele tulemuste levitamise kohustusele peavad „Horisont 2020” projektide rakendamiseeskirjad ja vahendite kasutamine lähtuma piirkondades ühtekuuluvusvahenditest elluviidavatele projektidele materiaalse ja metoodilise toetuse tagamise eesmärgist. Seesugune koostöö toimuks järgmiselt.

—

„Horisont 2020” projektid hõlmavad piirkondlikke partnerlusprojekte, mis viiakse ellu ühtekuuluvusvahenditega ning kus teadustulemusi antakse edasi ja kohaldatakse praktilise innovatsioonitegevusena. See loob suured ELi-ülesed partnerlusprojekti süsteemid, mis on rajatud koostööle ja usaldusele ning mis on eelkõige suunatud programmi „Horisont 2020” tööstuse juhtpositsiooni ja ühiskondlike väljakutsete sammastele, ning kus piirkonnad üritavad ühtekuuluvusvahendeid kasutades rakendada uusimaid teadustulemusi strateegilise arengu valdkondades.

| — | Asjaomaste projektisüsteemide järele on eriline vajadus sellise oskusteabe ja selliste meetodite arendamisel, mida nõuab piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide dünaamika, ja seda viisil, millega tagatakse, et nad toimivad samal ajal nii Euroopa innovatsioonitegevuse kohalike sõlmpunktide kui ka kogu piirkonna uuendustegevuse lihtsustajatena. Piirkondlikele otsustele tuginedes toetavad need ka eri sihtrühmade, sh koolilaste, üliõpilaste ning pensionäride innovatsioonitegevust. |
| --- | --- |

—

Asjaomaste projektisüsteemide järele on eriline vajadus sellise oskusteabe ja selliste meetodite arendamisel, mida nõuab piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide dünaamika, ja seda viisil, millega tagatakse, et nad toimivad samal ajal nii Euroopa innovatsioonitegevuse kohalike sõlmpunktide kui ka kogu piirkonna uuendustegevuse lihtsustajatena. Piirkondlikele otsustele tuginedes toetavad need ka eri sihtrühmade, sh koolilaste, üliõpilaste ning pensionäride innovatsioonitegevust.

| — | Kõnealused piirkondlikud innovatsiooni ökosüsteemid keskenduvad teemadele, mis on välja valitud piirkondlike strateegiliste otsuste kontekstis ja korraldavad piirkondades muutuste läbiviijate innovatsioonitegevust. Tegevused hõlmavad samuti erinevaid eluslaborite süsteeme ja sarnaseid katseprojekte. Partnerluse ja Euroopa teadusruumi õppetoolide meetmed programmi „Horisont 2020” raames võiksid samuti märkimisväärselt arendada selliste ökosüsteemide tegevust. |
| --- | --- |

—

Kõnealused piirkondlikud innovatsiooni ökosüsteemid keskenduvad teemadele, mis on välja valitud piirkondlike strateegiliste otsuste kontekstis ja korraldavad piirkondades muutuste läbiviijate innovatsioonitegevust. Tegevused hõlmavad samuti erinevaid eluslaborite süsteeme ja sarnaseid katseprojekte. Partnerluse ja Euroopa teadusruumi õppetoolide meetmed programmi „Horisont 2020” raames võiksid samuti märkimisväärselt arendada selliste ökosüsteemide tegevust.

| 58. | Regioonide Komitee tõdeb, et ülemaailmsed teadus- ja ärikogukonnad on sisenenud avatud innovatsiooni ja ühisloome ajajärku, kus piiriülene koostöö on uus konkurentsieelis. Raskete ja keerukate küsimuste edukaks käsitlemiseks soovitab komitee komisjonil luua väljakutsete platvormid Euroopa lahenduste leidmiseks valdkondadevaheliste võrgustike kaudu. Kõnealustel platvormidel käsitletaks osalevate piirkondade jaoks olulisi spetsiifilisi väljakutseid ja kasutataks struktureeritud metoodikat, et juhtida head ideed prototüübietapist realiseerimiseni katseprojektides. See ergutaks piirkondade mõjujõudu. |
| --- | --- |

58.

Regioonide Komitee tõdeb, et ülemaailmsed teadus- ja ärikogukonnad on sisenenud avatud innovatsiooni ja ühisloome ajajärku, kus piiriülene koostöö on uus konkurentsieelis. Raskete ja keerukate küsimuste edukaks käsitlemiseks soovitab komitee komisjonil luua väljakutsete platvormid Euroopa lahenduste leidmiseks valdkondadevaheliste võrgustike kaudu. Kõnealustel platvormidel käsitletaks osalevate piirkondade jaoks olulisi spetsiifilisi väljakutseid ja kasutataks struktureeritud metoodikat, et juhtida head ideed prototüübietapist realiseerimiseni katseprojektides. See ergutaks piirkondade mõjujõudu.

| 59. | Regioonide Komitee rõhutab, et need platvormid tuleks rajada nii vastastikusele õppimisele (bench-learning) – hinnates ühes piirkonnas toimivaid ideid nende katsetamise alusel teistes piirkondades – kui ka vastastikusele tegutsemisele (bench-doing) – väärtustades uusi ideid, muutes need praktilisteks uuendusteks mitmes piirkonnas samaaegselt. Katseetapis osaleksid mitmed piirkonnad, et tegeleda nende tõeliste väljakutsetega, näiteks sellistes valdkondades nagu tervishoid, võimalused vananevas ühiskonnas, energia, süsinikdioksiidiheitevaba jalajälg, põllumajandus ja toit jne. |
| --- | --- |

59.

Regioonide Komitee rõhutab, et need platvormid tuleks rajada nii vastastikusele õppimisele (bench-learning) – hinnates ühes piirkonnas toimivaid ideid nende katsetamise alusel teistes piirkondades – kui ka vastastikusele tegutsemisele (bench-doing) – väärtustades uusi ideid, muutes need praktilisteks uuendusteks mitmes piirkonnas samaaegselt. Katseetapis osaleksid mitmed piirkonnad, et tegeleda nende tõeliste väljakutsetega, näiteks sellistes valdkondades nagu tervishoid, võimalused vananevas ühiskonnas, energia, süsinikdioksiidiheitevaba jalajälg, põllumajandus ja toit jne.

| 60. | Komitee rõhutab tipptasemel metoodilise arengu ja tulemuste tõhusa levitamise olulisust. Väljakutsed ja tulemused tuleks avaldada pilveplatvormidel ning nendega tuleks tegeleda nii kohalikul tasandil kui ka piirkondade üleselt. Euroopa-üleste projektide arendamise ja elluviimise parimaid teerajajaid tuleks rahastada programmist „Horisont 2020” ja ühtekuuluvusvahenditest – selle eesmärk on muu hulgas testida tõhusaid meetodeid ja vahendeid reaalses koostöös ja piiriüleses õppes. |
| --- | --- |

60.

Komitee rõhutab tipptasemel metoodilise arengu ja tulemuste tõhusa levitamise olulisust. Väljakutsed ja tulemused tuleks avaldada pilveplatvormidel ning nendega tuleks tegeleda nii kohalikul tasandil kui ka piirkondade üleselt. Euroopa-üleste projektide arendamise ja elluviimise parimaid teerajajaid tuleks rahastada programmist „Horisont 2020” ja ühtekuuluvusvahenditest – selle eesmärk on muu hulgas testida tõhusaid meetodeid ja vahendeid reaalses koostöös ja piiriüleses õppes.

| 61. | Komitee tunnistab vajadust aktiivse ettevalmistuse järele, et edendada mitme põlvkonna osalemist, mis võib olla võtmetegur innovatsioonilõhe ületamisel. Kõik sihtrühmad eri piirkondades ja kultuurikeskkondades – teadlased, ametnikud, VKEd ja üliõpilased – vajavad juhendamist, et mõista ja aktiivselt täiendada üksteise seisukohti ja teada saada, kuidas asjaomaseid ideid praktikas ellu viia. Eriti tähtis roll on siin koolidel ja kõigil haridusasutustel. |
| --- | --- |

61.

Komitee tunnistab vajadust aktiivse ettevalmistuse järele, et edendada mitme põlvkonna osalemist, mis võib olla võtmetegur innovatsioonilõhe ületamisel. Kõik sihtrühmad eri piirkondades ja kultuurikeskkondades – teadlased, ametnikud, VKEd ja üliõpilased – vajavad juhendamist, et mõista ja aktiivselt täiendada üksteise seisukohti ja teada saada, kuidas asjaomaseid ideid praktikas ellu viia. Eriti tähtis roll on siin koolidel ja kõigil haridusasutustel.

| 62. | Loovus ja võime kõike uut omaks võtta tuleb väikestele lastele nende esimestel eluaastatel eriti loomulikult. On asjakohane küsida, miks keskkonnal ja koolisüsteemil õnnestub see harva innustunud, avatud ja innovaatiliseks eluviisiks muuta. Kõigi tasandite ühiste jõududega tuleks ELi kõigis koolides keskseks eesmärgiks ja nõudeks seada loovus ja õppimisvõime. See on periood, mille jooksul kujuneb välja eurooplaste uuendusvõime alus. |
| --- | --- |

62.

Loovus ja võime kõike uut omaks võtta tuleb väikestele lastele nende esimestel eluaastatel eriti loomulikult. On asjakohane küsida, miks keskkonnal ja koolisüsteemil õnnestub see harva innustunud, avatud ja innovaatiliseks eluviisiks muuta. Kõigi tasandite ühiste jõududega tuleks ELi kõigis koolides keskseks eesmärgiks ja nõudeks seada loovus ja õppimisvõime. See on periood, mille jooksul kujuneb välja eurooplaste uuendusvõime alus.

| 63. | Lõpetuseks mõistab komitee teaduse ja ühiskonna vahelise lõhe ületamise tähtsust. Komitee julgustab kõiki asjaomaseid osapooli osalema aktiivselt teaduse ja ühiskonna dialoogides, milles uuritakse ja rõhutatakse seda, kuidas muuta teadustulemused kasutatavaks tegelikus elus. Kõigil ühiskondlikel väljakutsetel on tugev kohalik mõõde, mis võib kasu saada sellest, kui teadlased õpivad tundma probleeme ja ühiskondlikud sidusrühmad mõistavad, mida on teadusel pakkuda. Dialoogi keskpunktis peaks üheselt olema kohalike vajaduste sidumine programmi „Horisont 2020” sammaste – ühiskondlikud väljakutsed, tööstuse juhtpositsioon ja tipptasemel teadus – teadustulemustega. Siis on võimalik luua mõttekodasid ja sotsiaalseid inkubaatoreid, et muuta aruteludest saadud uued ideed tegelikeks prototüüpideks, mida on võimalik praktikas katsetada. |
| --- | --- |

63.

Lõpetuseks mõistab komitee teaduse ja ühiskonna vahelise lõhe ületamise tähtsust. Komitee julgustab kõiki asjaomaseid osapooli osalema aktiivselt teaduse ja ühiskonna dialoogides, milles uuritakse ja rõhutatakse seda, kuidas muuta teadustulemused kasutatavaks tegelikus elus. Kõigil ühiskondlikel väljakutsetel on tugev kohalik mõõde, mis võib kasu saada sellest, kui teadlased õpivad tundma probleeme ja ühiskondlikud sidusrühmad mõistavad, mida on teadusel pakkuda. Dialoogi keskpunktis peaks üheselt olema kohalike vajaduste sidumine programmi „Horisont 2020” sammaste – ühiskondlikud väljakutsed, tööstuse juhtpositsioon ja tipptasemel teadus – teadustulemustega. Siis on võimalik luua mõttekodasid ja sotsiaalseid inkubaatoreid, et muuta aruteludest saadud uued ideed tegelikeks prototüüpideks, mida on võimalik praktikas katsetada.

| 64. | Need ettepanekud annavad tõelise panuse innovatsioonilõhe ületamisse, kui neid kohaldatakse kõigis Euroopa piirkondades. Komitee tunnistab vajadust käsitleda teedrajavate, hästi toimivate, haavatavamate, vähem arenenud ja vähem soodsas olukorras piirkondade nõudmisi. Loomulikult on igal tasandil vajalikud konkreetselt kohandatud meetmed ja programmid. Lisaks sellele rõhutab komitee igasuguse piirkondadevahelise koostöö toetamise tähtsust: aktiivne partnerlus teadmiste jagamisel ja igas eriolukorras toimivate protsesside ja tavade ühisloomes, piirkonnaülene koolitus ja juhendamine, vastastikuse õppimise ja tegutsemise algatused, mis võimaldavad vähem soodsas olukorras piirkondadel saada kasu teiste piirkondade kogemustest, panustades samal ajal omaenda tugevatesse külgedesse ja eriteadmistesse, et edendada ja toetada innovatsiooni teistes piirkondades. See võimas piirkondlik mitmekesisus peaks olema kesksel kohal Euroopa uues, koostööl põhinevas eelisolukorras. |
| --- | --- |

64.

Need ettepanekud annavad tõelise panuse innovatsioonilõhe ületamisse, kui neid kohaldatakse kõigis Euroopa piirkondades. Komitee tunnistab vajadust käsitleda teedrajavate, hästi toimivate, haavatavamate, vähem arenenud ja vähem soodsas olukorras piirkondade nõudmisi. Loomulikult on igal tasandil vajalikud konkreetselt kohandatud meetmed ja programmid. Lisaks sellele rõhutab komitee igasuguse piirkondadevahelise koostöö toetamise tähtsust: aktiivne partnerlus teadmiste jagamisel ja igas eriolukorras toimivate protsesside ja tavade ühisloomes, piirkonnaülene koolitus ja juhendamine, vastastikuse õppimise ja tegutsemise algatused, mis võimaldavad vähem soodsas olukorras piirkondadel saada kasu teiste piirkondade kogemustest, panustades samal ajal omaenda tugevatesse külgedesse ja eriteadmistesse, et edendada ja toetada innovatsiooni teistes piirkondades. See võimas piirkondlik mitmekesisus peaks olema kesksel kohal Euroopa uues, koostööl põhinevas eelisolukorras.

VIII   JÄRGMISED SAMMUD

| 65. | Regioonide Komitee on kindlal seisukohal, et määratlemisprotsess, mismoodi käesoleva arvamuse paljud soovitused ellu viia, ning paljutõotavate lähenemisviiside ühine uurimine, et rakendada neid nii kodu- kui ka välismaal, on kõige tõhusam moodus muuta suurepärased kavatsused tegelikeks tulemusteks, mis mõjutavad tugevalt Euroopa tänavaid. See on võti innovatsioonilõhe ületamiseks. |
| --- | --- |

65.

Regioonide Komitee on kindlal seisukohal, et määratlemisprotsess, mismoodi käesoleva arvamuse paljud soovitused ellu viia, ning paljutõotavate lähenemisviiside ühine uurimine, et rakendada neid nii kodu- kui ka välismaal, on kõige tõhusam moodus muuta suurepärased kavatsused tegelikeks tulemusteks, mis mõjutavad tugevalt Euroopa tänavaid. See on võti innovatsioonilõhe ületamiseks.

| 66. | Vastutus vajalike muudatuste eest kuulub kõigile tasanditele ja kõigile osalejatele. Vastutus käesolevas arvamuses tehtud ettepanekute elluviimise eest on aga loomulikult Euroopa Komisjonil ning kohaliku ja piirkondliku tasandi otsuselangetajatel ja teistel osalistel. Vastutus on ka eesistujariigil Iirimaal, kes võib selles arvamuses tehtud ettepanekud või osa neist võimalikult kiiresti ja tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

66.

Vastutus vajalike muudatuste eest kuulub kõigile tasanditele ja kõigile osalejatele. Vastutus käesolevas arvamuses tehtud ettepanekute elluviimise eest on aga loomulikult Euroopa Komisjonil ning kohaliku ja piirkondliku tasandi otsuselangetajatel ja teistel osalistel. Vastutus on ka eesistujariigil Iirimaal, kes võib selles arvamuses tehtud ettepanekud või osa neist võimalikult kiiresti ja tõhusalt rakendada.

| 67. | Regioonide Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, komisjon ja muud osalised tagavad järelmeetmed heade tavade näidete kogumisega. Eesmärk on kiirendada soovitud muutust nii üldiselt kui ka mitmete prioriteetseteks peetavate meetmetega. Osa neist tuleks lisada ka tulevaste eesistujariikide töökavasse. |
| --- | --- |

67.

Regioonide Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, komisjon ja muud osalised tagavad järelmeetmed heade tavade näidete kogumisega. Eesmärk on kiirendada soovitud muutust nii üldiselt kui ka mitmete prioriteetseteks peetavate meetmetega. Osa neist tuleks lisada ka tulevaste eesistujariikide töökavasse.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1112/2012 fin.

1

---

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/22

---

Regioonide Komitee arvamus „ELi õigusloome kvaliteet”

2013/C 218/04

REGIOONIDE KOMITEE

| — | jagab arvamust, et kestev majanduskriis on juhtinud veelgi rohkem tähelepanu õiguse maksumusele ning ELi õigustikku juba kuuluvate õigusaktide rakendamise ja jõustamisega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

—

jagab arvamust, et kestev majanduskriis on juhtinud veelgi rohkem tähelepanu õiguse maksumusele ning ELi õigustikku juba kuuluvate õigusaktide rakendamise ja jõustamisega seotud probleemidele;

| — | kõik valitsemistasandid peavad tagama tõhusad ja toimivad õigusaktid ning ELi institutsioonidel on konkreetne kohustus näidata ELi õigusaktide selget lisaväärtust, mis peaks olema võimalikult madalate kuludega võimalikult suure kasu toomine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

—

kõik valitsemistasandid peavad tagama tõhusad ja toimivad õigusaktid ning ELi institutsioonidel on konkreetne kohustus näidata ELi õigusaktide selget lisaväärtust, mis peaks olema võimalikult madalate kuludega võimalikult suure kasu toomine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine;

| — | pooldab vaadeldavat ettepanekut komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) vastuvõtmise kohta, eesmärgiga esitada korrapäraselt ja viia läbipaistvalt ellu algatusi, millega vähendatakse märkimisväärselt õigusaktidest tulenevaid regulatiivseid kulusid või lihtsustatakse õigusakte; |
| --- | --- |

—

pooldab vaadeldavat ettepanekut komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) vastuvõtmise kohta, eesmärgiga esitada korrapäraselt ja viia läbipaistvalt ellu algatusi, millega vähendatakse märkimisväärselt õigusaktidest tulenevaid regulatiivseid kulusid või lihtsustatakse õigusakte;

| — | peab kiiduväärseks ettepanekut alustada kaardistamist, mille käigus tehakse kindlaks õiguslikud valdkonnad ja õigusaktid, mille puhul on lihtsustamine ja kulude vähendamine võimalik, ilma et seataks ohtu poliitikaeesmärgid, rõhutab, et toimivuskontrollidesse tuleb kaasata kõigi valitsemistasandite panused, ning toetab jätkuvalt ELi õigusaktide korrapärast järelhindamist kui tõhusat aruka reguleerimise vahendit; |
| --- | --- |

—

peab kiiduväärseks ettepanekut alustada kaardistamist, mille käigus tehakse kindlaks õiguslikud valdkonnad ja õigusaktid, mille puhul on lihtsustamine ja kulude vähendamine võimalik, ilma et seataks ohtu poliitikaeesmärgid, rõhutab, et toimivuskontrollidesse tuleb kaasata kõigi valitsemistasandite panused, ning toetab jätkuvalt ELi õigusaktide korrapärast järelhindamist kui tõhusat aruka reguleerimise vahendit;

| — | tuletab veelkord meelde lihtsustamise olulisust õiguskeskkonna ühtlustamisel, eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kelle ressursid õigusaktide kohaldamiseks on sageli piiratud ja järjest kahanemas; |
| --- | --- |

—

tuletab veelkord meelde lihtsustamise olulisust õiguskeskkonna ühtlustamisel, eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kelle ressursid õigusaktide kohaldamiseks on sageli piiratud ja järjest kahanemas;

| — | pooldab ettepanekuid tõhustada järjepidevalt mõjuhinnanguid ja rõhutab veel kord, et õigusakti ja poliitikaettepanekute mõju hinnangud peaksid käsitlema uuritavate olulisemate poliitikavalikute territoriaalset mõõdet; juhul kui komisjon otsustab laiendada mõju hindamise komitee koosseisu viimase sõltumatuse suurendamiseks, leiab komitee, et selles peavad olema esindatud ka kohaliku ja piirkondliku tasandi huvid; |
| --- | --- |

—

pooldab ettepanekuid tõhustada järjepidevalt mõjuhinnanguid ja rõhutab veel kord, et õigusakti ja poliitikaettepanekute mõju hinnangud peaksid käsitlema uuritavate olulisemate poliitikavalikute territoriaalset mõõdet; juhul kui komisjon otsustab laiendada mõju hindamise komitee koosseisu viimase sõltumatuse suurendamiseks, leiab komitee, et selles peavad olema esindatud ka kohaliku ja piirkondliku tasandi huvid;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni suurendama pingutusi konsulteerimisdokumentide tõlkimiseks kõigisse ELi ametlikesse keeltesse; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni suurendama pingutusi konsulteerimisdokumentide tõlkimiseks kõigisse ELi ametlikesse keeltesse;

| — | kordab veelkord, et institutsioonidel on ühine kohustus teavitada kodanikke, äriühinguid ja üldsust aruka reguleerimise vahendite kasutamisel saadavast kasust. |
| --- | --- |

—

kordab veelkord, et institutsioonidel on ühine kohustus teavitada kodanikke, äriühinguid ja üldsust aruka reguleerimise vahendite kasutamisel saadavast kasust.

| Raportöör | Graham TOPE (UK/ALDE), Londoni Suttoni linnaosavalitsuse liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis ELi õigusloome kvaliteedi kohta
  COM(2012) 746 final
  Arvesse on võetud järgmisi dokumente: | Komisjoni talituste töödokument konsulteerimist käsitleva poliitika läbivaatamise kohta
  SWD(2012) 422 final |

Raportöör

Graham TOPE (UK/ALDE), Londoni Suttoni linnaosavalitsuse liige

Viitedokument

Komisjoni teatis ELi õigusloome kvaliteedi kohta

COM(2012) 746 final

Arvesse on võetud järgmisi dokumente:

Komisjoni talituste töödokument konsulteerimist käsitleva poliitika läbivaatamise kohta

SWD(2012) 422 final

| | Komisjoni talituste töödokument „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus – lõpparuanne”
  SWD(2012) 423 final |
| --- | --- |

Komisjoni talituste töödokument „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus – lõpparuanne”

SWD(2012) 423 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus: parema õigusloome strateegia

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa õigusaktid on iseenesest osa jõupingutusest parandada ja lihtsustada õiguskeskkonda ning seega vähendada kulusid ja halduskoormust; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa õigusaktid on iseenesest osa jõupingutusest parandada ja lihtsustada õiguskeskkonda ning seega vähendada kulusid ja halduskoormust;

| 2. | jagab arvamust, et kestev majanduskriis on juhtinud veelgi rohkem tähelepanu õiguse maksumusele ning ELi õigustikku juba kuuluvate õigusaktide rakendamise ja jõustamisega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

2.

jagab arvamust, et kestev majanduskriis on juhtinud veelgi rohkem tähelepanu õiguse maksumusele ning ELi õigustikku juba kuuluvate õigusaktide rakendamise ja jõustamisega seotud probleemidele;

| 3. | pooldab Euroopa Komisjoni lähtekohta, et liikmesriikide avaliku sektori asutuste ressursid ELi õigusaktide ülevõtmiseks ja kohaldamiseks on järjest piiratumad, ning leiab, et see on ülesanne, milles peavad osalema ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning mis ei tohiks muutuda ettekäändeks suurendada muude valitsemistasandite koormust; |
| --- | --- |

3.

pooldab Euroopa Komisjoni lähtekohta, et liikmesriikide avaliku sektori asutuste ressursid ELi õigusaktide ülevõtmiseks ja kohaldamiseks on järjest piiratumad, ning leiab, et see on ülesanne, milles peavad osalema ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning mis ei tohiks muutuda ettekäändeks suurendada muude valitsemistasandite koormust;

| 4. | usub eelnevat arvesse võttes, et kõik valitsemistasandid peavad tagama tõhusad ja toimivad õigusaktid ning et ELi institutsioonidel on konkreetne kohustus näidata ELi õigusaktide selget lisaväärtust, mis peaks olema võimalikult madalate kuludega võimalikult suure kasu toomine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

4.

usub eelnevat arvesse võttes, et kõik valitsemistasandid peavad tagama tõhusad ja toimivad õigusaktid ning et ELi institutsioonidel on konkreetne kohustus näidata ELi õigusaktide selget lisaväärtust, mis peaks olema võimalikult madalate kuludega võimalikult suure kasu toomine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine;

| 5. | tuletab meelde ELi parema õigusloome strateegia peamisi tegureid:






  — | süsteemi kehtestamine komisjoni peamiste ettepanekute mõju hindamiseks ja nende kavandamise parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

tuletab meelde ELi parema õigusloome strateegia peamisi tegureid:

—

süsteemi kehtestamine komisjoni peamiste ettepanekute mõju hindamiseks ja nende kavandamise parandamiseks;

| — | olemasolevate õigusaktide lihtsustamise programmi rakendamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate õigusaktide lihtsustamise programmi rakendamine;

| — | vähendamise eesmärki sisaldav halduskoormuse vähendamise tegevuskava; |
| --- | --- |

—

vähendamise eesmärki sisaldav halduskoormuse vähendamise tegevuskava;

| — | aegunud õigusaktide või ettepanekute tagasivõtmine; |
| --- | --- |

—

aegunud õigusaktide või ettepanekute tagasivõtmine;

| — | sidusrühmade ja kodanike laialdane konsulteerimine kõigi komisjoni algatuste puhul; |
| --- | --- |

—

sidusrühmade ja kodanike laialdane konsulteerimine kõigi komisjoni algatuste puhul;

| — | õigusnormidele alternatiivide otsimine (näiteks isereguleerimine või siis seadusandja ja huvitatud osapoolte kaasreguleerimine); |
| --- | --- |

—

õigusnormidele alternatiivide otsimine (näiteks isereguleerimine või siis seadusandja ja huvitatud osapoolte kaasreguleerimine);

| 6. | pooldab vaadeldavat ettepanekut komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) vastuvõtmise kohta, eesmärgiga esitada korrapäraselt ja viia läbipaistvalt ellu algatusi, millega vähendatakse märkimisväärselt õigusaktidest tulenevaid regulatiivseid kulusid või lihtsustatakse õigusakte; |
| --- | --- |

6.

pooldab vaadeldavat ettepanekut komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) vastuvõtmise kohta, eesmärgiga esitada korrapäraselt ja viia läbipaistvalt ellu algatusi, millega vähendatakse märkimisväärselt õigusaktidest tulenevaid regulatiivseid kulusid või lihtsustatakse õigusakte;

| 7. | rõhutab endiselt, et parema õigusloome poole tuleks pürgida mitmetasandilise valitsemise vaimus ehk ELi, liikmesriikide avaliku sektori asutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kooskõlastatud tegevuse toel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab endiselt, et parema õigusloome poole tuleks pürgida mitmetasandilise valitsemise vaimus ehk ELi, liikmesriikide avaliku sektori asutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kooskõlastatud tegevuse toel;

| 8. | leiab, et Euroopa Komisjoni ja teisi ELi institutsioone tuleks kutsuda üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi aktiivsemalt õigusaktide väljatöötamisse, nende mõju hindamisse või Euroopa poliitika ja eesmärkide rakendamiseks sobilike lahenduste leidmisse. Suurem osa uutest ettepanekutest puudutab ikkagi ELi kehtiva õigustiku muutmist või täiendamist. Pideva ja vajaliku ajakohastamise protsessi raames on oluline, et uute ettepanekute koostamisel arvestataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väärtuslikke kogemusi ELi õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

8.

leiab, et Euroopa Komisjoni ja teisi ELi institutsioone tuleks kutsuda üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi aktiivsemalt õigusaktide väljatöötamisse, nende mõju hindamisse või Euroopa poliitika ja eesmärkide rakendamiseks sobilike lahenduste leidmisse. Suurem osa uutest ettepanekutest puudutab ikkagi ELi kehtiva õigustiku muutmist või täiendamist. Pideva ja vajaliku ajakohastamise protsessi raames on oluline, et uute ettepanekute koostamisel arvestataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väärtuslikke kogemusi ELi õigusaktide rakendamisel;

| 9. | kutsub üles veelgi parandama õigusaktide kvaliteeti, et need oleksid kõigi jaoks võimalikult selged, kättesaadavad ja lihtsad järgida, austades liikmesriikides ametlikult tunnustatud piirkondlikke keeli, juhul kui sellised kokkulepped on olemas; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles veelgi parandama õigusaktide kvaliteeti, et need oleksid kõigi jaoks võimalikult selged, kättesaadavad ja lihtsad järgida, austades liikmesriikides ametlikult tunnustatud piirkondlikke keeli, juhul kui sellised kokkulepped on olemas;

| 10. | usub, et strateegiat peab toetama partnerlus ja kaasav lähenemisviis ELi poliitika kujundamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

10.

usub, et strateegiat peab toetama partnerlus ja kaasav lähenemisviis ELi poliitika kujundamisel ja elluviimisel;

| 11. | piiramata liikmesriikide institutsioonilise ja põhiseadusliku autonoomia põhimõtet, mis on sätestatud aluslepingutes, meenutab komitee, kui oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi õigusaktide koostamisse ja hindamisse, arvestades seda, et enamikul juhtudel kuulub ELi poliitika elluviimine just nende asutuste pädevusse; |
| --- | --- |

11.

piiramata liikmesriikide institutsioonilise ja põhiseadusliku autonoomia põhimõtet, mis on sätestatud aluslepingutes, meenutab komitee, kui oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi õigusaktide koostamisse ja hindamisse, arvestades seda, et enamikul juhtudel kuulub ELi poliitika elluviimine just nende asutuste pädevusse;

Õigusloome kvaliteet

| 12. | peab kiiduväärseks ettepanekut alustada kaardistamist, mille käigus tehakse kindlaks õiguslikud valdkonnad ja õigusaktid, mille puhul on lihtsustamine ja kulude vähendamine võimalik, ilma et seataks ohtu poliitikaeesmärgid („kõigepealt hinda” põhimõte); |
| --- | --- |

12.

peab kiiduväärseks ettepanekut alustada kaardistamist, mille käigus tehakse kindlaks õiguslikud valdkonnad ja õigusaktid, mille puhul on lihtsustamine ja kulude vähendamine võimalik, ilma et seataks ohtu poliitikaeesmärgid („kõigepealt hinda” põhimõte);

| 13. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhihuvivaldkondades, nagu ühtekuuluvuspoliitika ja rahastamisvahendid, linnaplaneerimise poliitika, keskkonnaõigus, tööstuspoliitika, sotsiaalõigus ja transport, tuleb toimivuskontrollidesse kaasata kõigi valitsemistasandite panused; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhihuvivaldkondades, nagu ühtekuuluvuspoliitika ja rahastamisvahendid, linnaplaneerimise poliitika, keskkonnaõigus, tööstuspoliitika, sotsiaalõigus ja transport, tuleb toimivuskontrollidesse kaasata kõigi valitsemistasandite panused;

Järelhindamine

| 14. | toetab jätkuvalt ELi õigusaktide korrapärast järelhindamist kui tõhusat aruka reguleerimise vahendit; |
| --- | --- |

14.

toetab jätkuvalt ELi õigusaktide korrapärast järelhindamist kui tõhusat aruka reguleerimise vahendit;

| 15. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komitee 2011. aasta arvamuses aruka reguleerimise kohta tehtud üleskutsest ning õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) käsitlevas komisjoni teatises märgitud võimalusest hoolimata ei ole Regioonide Komiteed hindamismenetlusse kaasatud; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komitee 2011. aasta arvamuses aruka reguleerimise kohta tehtud üleskutsest ning õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) käsitlevas komisjoni teatises märgitud võimalusest hoolimata ei ole Regioonide Komiteed hindamismenetlusse kaasatud;

Halduskoormuse vähendamine

| 16. | võtab teadmiseks halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi meetmed ning märgib samas, et kõige olulisem edasiminek on praeguseks toimunud valdkondades, millel ei ole vahetut kokkupuudet kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevusega (äriõigus, ettevõtete maksustamine jne). Seepärast tuleks sellesse hõlmata ka kohalike omavalitsuste jaoks olulisemaid valdkondi, nagu litsentsid ja load. Komitee tunnistab siiski, et programm toob kaasa reguleerimiskultuuri muutumise ning sellest saab lõppkokkuvõttes kasu ka avaliku halduse sektor; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi meetmed ning märgib samas, et kõige olulisem edasiminek on praeguseks toimunud valdkondades, millel ei ole vahetut kokkupuudet kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevusega (äriõigus, ettevõtete maksustamine jne). Seepärast tuleks sellesse hõlmata ka kohalike omavalitsuste jaoks olulisemaid valdkondi, nagu litsentsid ja load. Komitee tunnistab siiski, et programm toob kaasa reguleerimiskultuuri muutumise ning sellest saab lõppkokkuvõttes kasu ka avaliku halduse sektor;

| 17. | tuletab veelkord meelde lihtsustamise olulisust õiguskeskkonna ühtlustamisel, eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kelle ressursid õigusaktide kohaldamiseks on sageli piiratud ja järjest kahanemas. See kehtib näiteks ulatusliku aruandluskohustuse suhtes, mis kantakse tihti edasi kodanikele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

17.

tuletab veelkord meelde lihtsustamise olulisust õiguskeskkonna ühtlustamisel, eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kelle ressursid õigusaktide kohaldamiseks on sageli piiratud ja järjest kahanemas. See kehtib näiteks ulatusliku aruandluskohustuse suhtes, mis kantakse tihti edasi kodanikele ja ettevõtetele;

| 18. | märgib, et lihtsustamine võib tuua kaasa olulise kulutõhususe mitte üksnes äriühingute, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, vabastades nappe finants- ja inimressursse, mida saaks kasutada muude oluliste avalike teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

18.

märgib, et lihtsustamine võib tuua kaasa olulise kulutõhususe mitte üksnes äriühingute, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, vabastades nappe finants- ja inimressursse, mida saaks kasutada muude oluliste avalike teenuste osutamiseks;

| 19. | kordab oma pühendumust kõrgetasemelise töörühma tegevuse toetamisele, eelkõige uue töösuuna raames, milles on seatud eesmärgiks avaliku sektori asutuste tõhustamine ning suurem vastuvõtlikkus sidusrühmade ja VKEde vajadustele; |
| --- | --- |

19.

kordab oma pühendumust kõrgetasemelise töörühma tegevuse toetamisele, eelkõige uue töösuuna raames, milles on seatud eesmärgiks avaliku sektori asutuste tõhustamine ning suurem vastuvõtlikkus sidusrühmade ja VKEde vajadustele;

| 20. | rõhutab läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse tähtsust töörühma töös; |
| --- | --- |

20.

rõhutab läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse tähtsust töörühma töös;

| 21. | toetab ettepanekut võtta halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi suhtes järelmeetmeid tagamaks, et jõupingutused bürokraatia vähendamiseks 25 % võrra annavad praktilist kasu liikmesriikide tavaettevõtjate ja VKEde jaoks; |
| --- | --- |

21.

toetab ettepanekut võtta halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi suhtes järelmeetmeid tagamaks, et jõupingutused bürokraatia vähendamiseks 25 % võrra annavad praktilist kasu liikmesriikide tavaettevõtjate ja VKEde jaoks;

| 22. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) käsitlevas komisjoni teatises ei ole võetud arvesse alternatiivseid reguleerimisviise või alternatiive reguleerimisele üldse; |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) käsitlevas komisjoni teatises ei ole võetud arvesse alternatiivseid reguleerimisviise või alternatiive reguleerimisele üldse;

Mõjuhinnangud ja hindamine

| 23. | pooldab ettepanekuid tõhustada järjepidevalt mõjuhinnanguid, muuta hindamine põhjalikumaks ja kriitilisemaks ning siduda see tihedasti poliitilise tööga; parandada konsulteerimist sidusrühmadega ning osutada suuremat toetust ELi õigusaktide rakendamisele; |
| --- | --- |

23.

pooldab ettepanekuid tõhustada järjepidevalt mõjuhinnanguid, muuta hindamine põhjalikumaks ja kriitilisemaks ning siduda see tihedasti poliitilise tööga; parandada konsulteerimist sidusrühmadega ning osutada suuremat toetust ELi õigusaktide rakendamisele;

| 24. | rõhutab veel kord, et õigusakti ja poliitikaettepanekute mõju hinnangud peaksid kohustuslikus korras käsitlema uuritavate olulisemate poliitikavalikute territoriaalset mõõdet (kohalikke ja piirkondlikke aspekte, finants- ja halduslikke tagajärgi riigi, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikele asutustele); tuletab meelde, et see tuleneb territoriaalse ühtekuuluvuse tunnustamisest liidu ühe keskse tähtsusega eesmärgina (ELi lepingu artikkel 3) ning on seotud kohustusega „[võtta] arvesse vajadust, et mis tahes finants- või halduskohustus, mis langeb [...] piirkondlikele või kohalikele asutustele, [...] oleks minimaalne ja proportsionaalne taotletava eesmärgiga” (ELi toimimise lepingu protokolli nr 2 artikkel 5); |
| --- | --- |

24.

rõhutab veel kord, et õigusakti ja poliitikaettepanekute mõju hinnangud peaksid kohustuslikus korras käsitlema uuritavate olulisemate poliitikavalikute territoriaalset mõõdet (kohalikke ja piirkondlikke aspekte, finants- ja halduslikke tagajärgi riigi, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikele asutustele); tuletab meelde, et see tuleneb territoriaalse ühtekuuluvuse tunnustamisest liidu ühe keskse tähtsusega eesmärgina (ELi lepingu artikkel 3) ning on seotud kohustusega „[võtta] arvesse vajadust, et mis tahes finants- või halduskohustus, mis langeb [...] piirkondlikele või kohalikele asutustele, [...] oleks minimaalne ja proportsionaalne taotletava eesmärgiga” (ELi toimimise lepingu protokolli nr 2 artikkel 5);

| 25. | avaldab kahetsust, et Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni vahelise koostöölepingu läbivaatamisel ei visandatud alust mõju hindamiseks struktureeritud koostöö raames ning kutsub Euroopa Komisjoni ja vastavaid peadirektoraate kaasama Regioonide Komiteed mõju hindamiste käigus institutsioonilise partnerina. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste varajane kaasamine suurendab ELi õigusaktide rakendatavust ja nende kandepinda; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust, et Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni vahelise koostöölepingu läbivaatamisel ei visandatud alust mõju hindamiseks struktureeritud koostöö raames ning kutsub Euroopa Komisjoni ja vastavaid peadirektoraate kaasama Regioonide Komiteed mõju hindamiste käigus institutsioonilise partnerina. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste varajane kaasamine suurendab ELi õigusaktide rakendatavust ja nende kandepinda;

| 26. | märgib, et ka Euroopa Parlamendi või nõukogu sisulised muudatused õigusaktide ettepanekutes võivad avaldada olulist mõju kohalikule ja piirkondlikule tasandile; kutsub seepärast Euroopa Parlamenti ja nõukogu kasutama selliste muudatusettepanekute mõju hindamise korral komitee abi; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ka Euroopa Parlamendi või nõukogu sisulised muudatused õigusaktide ettepanekutes võivad avaldada olulist mõju kohalikule ja piirkondlikule tasandile; kutsub seepärast Euroopa Parlamenti ja nõukogu kasutama selliste muudatusettepanekute mõju hindamise korral komitee abi;

| 27. | seepärast kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles täiustama või looma omaenda mõjuhindamise teenistusi, tagades mõjuhinnangute esitamise lähtuvalt mitmest eri seisukohast, sealhulgas territoriaalsest, ning leidma paremaid kanaleid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega teabe vahetamiseks komisjoniga kooskõlastatult; |
| --- | --- |

27.

seepärast kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles täiustama või looma omaenda mõjuhindamise teenistusi, tagades mõjuhinnangute esitamise lähtuvalt mitmest eri seisukohast, sealhulgas territoriaalsest, ning leidma paremaid kanaleid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega teabe vahetamiseks komisjoniga kooskõlastatult;

| 28. | soovib tungivalt enda kaasamist 2014. aastaks kavandatud mõjuhindamissuuniste ajakohastamisse, meenutades, et 2009. aastal andis komitee oma panuse, korraldades mõjuhindamissuuniste eelnõu alal konsulteerimise kohalike ja piirkondade omavalitsustega; |
| --- | --- |

28.

soovib tungivalt enda kaasamist 2014. aastaks kavandatud mõjuhindamissuuniste ajakohastamisse, meenutades, et 2009. aastal andis komitee oma panuse, korraldades mõjuhindamissuuniste eelnõu alal konsulteerimise kohalike ja piirkondade omavalitsustega;

| 29. | juhib veelkord tähelepanu oma kahtlustele seoses mõjuhinnangute delegeerimisega sõltumatutele kolmandatele isikutele. Juhul kui komisjon otsustab laiendada mõju hindamise komitee koosseisu viimase sõltumatuse suurendamiseks, leiab komitee, et selles peavad olema esindatud ka kohaliku ja piirkondliku tasandi huvid, kuna tegemist on haldustasandiga, kes on asjaomase ettepaneku üks kõige tõenäolisemaid rakendajaid; |
| --- | --- |

29.

juhib veelkord tähelepanu oma kahtlustele seoses mõjuhinnangute delegeerimisega sõltumatutele kolmandatele isikutele. Juhul kui komisjon otsustab laiendada mõju hindamise komitee koosseisu viimase sõltumatuse suurendamiseks, leiab komitee, et selles peavad olema esindatud ka kohaliku ja piirkondliku tasandi huvid, kuna tegemist on haldustasandiga, kes on asjaomase ettepaneku üks kõige tõenäolisemaid rakendajaid;

Konsulteerimine

| 30. | peab kiiduväärseks komisjoni konsulteerimise poliitika läbivaatamist ning julgustab komisjoni võtma vastavalt tehtud järeldustele meetmeid, andes näiteks asjakohasemat tagasisidet konsulteerimises osalenud isikutele; |
| --- | --- |

30.

peab kiiduväärseks komisjoni konsulteerimise poliitika läbivaatamist ning julgustab komisjoni võtma vastavalt tehtud järeldustele meetmeid, andes näiteks asjakohasemat tagasisidet konsulteerimises osalenud isikutele;

| 31. | kutsub komisjoni kaasama komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste Euroopa esindusorganisatsioonid konsulteerimise miinimumstandardite läbivaatamise ettevalmistamisse; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni kaasama komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste Euroopa esindusorganisatsioonid konsulteerimise miinimumstandardite läbivaatamise ettevalmistamisse;

| 32. | tõstab seoses sellega esile vajaduse tagada konsulteerimisprotsessi nähtavus ning kutsub kõiki institutsioone kasutama konsulteerimiste läbiviimisel ja tulemuste levitamisel paremini ning sidusamalt ära uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid; |
| --- | --- |

32.

tõstab seoses sellega esile vajaduse tagada konsulteerimisprotsessi nähtavus ning kutsub kõiki institutsioone kasutama konsulteerimiste läbiviimisel ja tulemuste levitamisel paremini ning sidusamalt ära uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid;

| 33. | nõustub, et on vaja teha suuremaid jõupingutusi tulemuste kvantifitseerimiseks, põhijärelduste selgemaks esitlemiseks ja mõjuhinnangute kavandite üle nõu pidamiseks, et võimaldada sidusrühmadel ning eelkõige kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel avaldada mõju protsessi algetappides ning mõista paremini protsessi tulemusi; |
| --- | --- |

33.

nõustub, et on vaja teha suuremaid jõupingutusi tulemuste kvantifitseerimiseks, põhijärelduste selgemaks esitlemiseks ja mõjuhinnangute kavandite üle nõu pidamiseks, et võimaldada sidusrühmadel ning eelkõige kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel avaldada mõju protsessi algetappides ning mõista paremini protsessi tulemusi;

| 34. | toetab konsulteerimistel saadud vastuste avaldamist, kuna see võimaldab täielikku läbipaistvust ja tagasisidet. Euroopa Komisjon võiks mõjuhinnangutes samuti välja tuua, mida ta on ette võtnud konsulteerimistel saadud tagasisidega; |
| --- | --- |

34.

toetab konsulteerimistel saadud vastuste avaldamist, kuna see võimaldab täielikku läbipaistvust ja tagasisidet. Euroopa Komisjon võiks mõjuhinnangutes samuti välja tuua, mida ta on ette võtnud konsulteerimistel saadud tagasisidega;

| 35. | kutsub Euroopa Komisjoni suurendama pingutusi konsulteerimisdokumentide tõlkimiseks kõigisse ELi ametlikesse keeltesse; on veendunud, et konsulteerimist ei saa pidada representatiivseks, kui selles ei pöörduta kodanike poole nende emakeeles; |
| --- | --- |

35.

kutsub Euroopa Komisjoni suurendama pingutusi konsulteerimisdokumentide tõlkimiseks kõigisse ELi ametlikesse keeltesse; on veendunud, et konsulteerimist ei saa pidada representatiivseks, kui selles ei pöörduta kodanike poole nende emakeeles;

| 36. | soovib tihedamat kahepoolset koostööd komitee ja komisjoni vahel: komitee suunatud konsulteerimisi võiks suurema läbipaistvuse huvides reklaamida veebsaidil „Sinu hääl Euroopas”; leiab, et ka komisjoni konsulteerimisi võiks reklaamida süsteemselt komitee teabekanalite vahendusel, eeldusel, et need täiendavad ja toetavad otsekonsultatsioone kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

36.

soovib tihedamat kahepoolset koostööd komitee ja komisjoni vahel: komitee suunatud konsulteerimisi võiks suurema läbipaistvuse huvides reklaamida veebsaidil „Sinu hääl Euroopas”; leiab, et ka komisjoni konsulteerimisi võiks reklaamida süsteemselt komitee teabekanalite vahendusel, eeldusel, et need täiendavad ja toetavad otsekonsultatsioone kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 37. | märgib, et ehkki ELi nõuandvate asutuste konsulteerimine ei ole mitte üldsuse konsulteerimine ELi lepingu artikli 11 tähenduses, vaid aluslepingutega sätestatud spetsiaalne institutsiooniline nõue, võiksid komisjoni vastavad peadirektoraadid ja talitused siiski seda nõuet järjekindlalt järgida; |
| --- | --- |

37.

märgib, et ehkki ELi nõuandvate asutuste konsulteerimine ei ole mitte üldsuse konsulteerimine ELi lepingu artikli 11 tähenduses, vaid aluslepingutega sätestatud spetsiaalne institutsiooniline nõue, võiksid komisjoni vastavad peadirektoraadid ja talitused siiski seda nõuet järjekindlalt järgida;

| 38. | võtab kohustuse vaadata Euroopa Komisjoni auditi eeskujul põhjalikult läbi komitee enese konsulteerimisvahendid ja -võrgustikud; |
| --- | --- |

38.

võtab kohustuse vaadata Euroopa Komisjoni auditi eeskujul põhjalikult läbi komitee enese konsulteerimisvahendid ja -võrgustikud;

Riikide väljavaated: ülereguleerimine

| 39. | mõistab ülereguleerimise all olukorda, kus liikmesriigid lähevad ELi direktiivide ülevõtmisel riigi õigusesse kaugemale direktiivides sätestatud miinimumnõuetest; |
| --- | --- |

39.

mõistab ülereguleerimise all olukorda, kus liikmesriigid lähevad ELi direktiivide ülevõtmisel riigi õigusesse kaugemale direktiivides sätestatud miinimumnõuetest;

| 40. | on arvamusel, et ELis tuleks sätestada ülereguleerimise üldkehtiv mõiste, mis täidaks õiguskindluse eesmärki ELi õigusaktide jõustamisel ja kohaldamisel ning aitaks ühtlasi teha võrdlusanalüüse ja hinnata nende liikmesriikide kaebusi, kes väidavad, et neil ei esine ülereguleerimist; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et ELis tuleks sätestada ülereguleerimise üldkehtiv mõiste, mis täidaks õiguskindluse eesmärki ELi õigusaktide jõustamisel ja kohaldamisel ning aitaks ühtlasi teha võrdlusanalüüse ja hinnata nende liikmesriikide kaebusi, kes väidavad, et neil ei esine ülereguleerimist;

| 41. | märgib, et ülereguleerimise mõiste võiks sisaldada järgmisi aspekte:






  — | täiendavate õigusnõuete lisamine direktiivis juba olemasolevatele või viimaste muutmine põhjalikumaks; |
| --- | --- | --- |

41.

märgib, et ülereguleerimise mõiste võiks sisaldada järgmisi aspekte:

—

täiendavate õigusnõuete lisamine direktiivis juba olemasolevatele või viimaste muutmine põhjalikumaks;

| — | direktiiviga ette nähtud reguleerimisala laiendamine; |
| --- | --- |

—

direktiiviga ette nähtud reguleerimisala laiendamine;

| — | direktiivis kehtestatud erandite kasutamata jätmine; |
| --- | --- |

—

direktiivis kehtestatud erandite kasutamata jätmine;

| — | direktiivis sätestatud nõuetest kaugemaleminevate riiklike nõuete säilitamine; |
| --- | --- |

—

direktiivis sätestatud nõuetest kaugemaleminevate riiklike nõuete säilitamine;

| — | direktiivi eesmärkidest kõrvalejäävate riiklike õigusnõuete kehtestamine; |
| --- | --- |

—

direktiivi eesmärkidest kõrvalejäävate riiklike õigusnõuete kehtestamine;

| — | direktiiviga ettenähtust varasem jõustamine; |
| --- | --- |

—

direktiiviga ettenähtust varasem jõustamine;

| — | ELi nõutavast rangemad sanktsioonid; |
| --- | --- |

—

ELi nõutavast rangemad sanktsioonid;

| 42. | möönab, et ELi õigustik ei keelusta ülereguleerimist ning et mõnel juhul on ülevõetavast direktiivist kõrgema õiguskaitse ettenägemine riigi või sellest madalamal haldustasandil õigustatud; see võib kehtida keskkonnakaitset (ELi toimimise lepingu artikkel 193), töötajate kaitset (ELi toimimise lepingu artikli 153 lõige 4), inimpäritoluga organitele ja ainetele, verele ja veresaadustele kõrgete kvaliteedi- ja ohutusnõuete kehtestamist (ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkt a) ning tarbijakaitset (ELi toimimise lepingu artikli 169 lõige 4) käsitlevate õigusaktide puhul; |
| --- | --- |

42.

möönab, et ELi õigustik ei keelusta ülereguleerimist ning et mõnel juhul on ülevõetavast direktiivist kõrgema õiguskaitse ettenägemine riigi või sellest madalamal haldustasandil õigustatud; see võib kehtida keskkonnakaitset (ELi toimimise lepingu artikkel 193), töötajate kaitset (ELi toimimise lepingu artikli 153 lõige 4), inimpäritoluga organitele ja ainetele, verele ja veresaadustele kõrgete kvaliteedi- ja ohutusnõuete kehtestamist (ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkt a) ning tarbijakaitset (ELi toimimise lepingu artikli 169 lõige 4) käsitlevate õigusaktide puhul;

| 43. | sellest hoolimata märgib, et nimetatud täiendavad meetmed peavad olema eraldi põhjendatud, et kodanikud ei ajaks segamini riigi ja ELi tasandi õigusakte ning ei võimenduks mulje, nagu ülereguleerimine oleks ELi institutsioonide süü; |
| --- | --- |

43.

sellest hoolimata märgib, et nimetatud täiendavad meetmed peavad olema eraldi põhjendatud, et kodanikud ei ajaks segamini riigi ja ELi tasandi õigusakte ning ei võimenduks mulje, nagu ülereguleerimine oleks ELi institutsioonide süü;

| 44. | rõhutab samuti, et ka nende meetmete mõju oleks kasulik riigi tasandil hinnata, arvestades sealjuures mõju eri tüüpe, mida Euroopa tasandil käsitletakse, sealhulgas territoriaalne mõõde või piirkondlik mõju; |
| --- | --- |

44.

rõhutab samuti, et ka nende meetmete mõju oleks kasulik riigi tasandil hinnata, arvestades sealjuures mõju eri tüüpe, mida Euroopa tasandil käsitletakse, sealhulgas territoriaalne mõõde või piirkondlik mõju;

| 45. | kordab komisjoniga jagatavat seisukohta, et liikmesriigid peaksid hoiduma ELi õigustiku ülereguleerimisest viisil, mis suurendab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete ja üldsuse jaoks uute seaduste keerukust ja kulukust; |
| --- | --- |

45.

kordab komisjoniga jagatavat seisukohta, et liikmesriigid peaksid hoiduma ELi õigustiku ülereguleerimisest viisil, mis suurendab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ettevõtete ja üldsuse jaoks uute seaduste keerukust ja kulukust;

Subsidiaarsus

| 46. | väljendab rahulolu selle üle, et Euroopa Komisjon on tunnustanud riigiparlamentide rolli arukas reguleerimises, iseäranis seoses subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohase täitmisega; |
| --- | --- |

46.

väljendab rahulolu selle üle, et Euroopa Komisjon on tunnustanud riigiparlamentide rolli arukas reguleerimises, iseäranis seoses subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohase täitmisega;

| 47. | soovitab komisjonil ja Euroopa Parlamendil tungivalt võtta arvesse seadusandlikke volitusi omavate piirkondlike parlamentide seisukohti ning osutab seoses sellega komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku juurde kuuluvale REGPEXi platvormile kui teabeallikale; |
| --- | --- |

47.

soovitab komisjonil ja Euroopa Parlamendil tungivalt võtta arvesse seadusandlikke volitusi omavate piirkondlike parlamentide seisukohti ning osutab seoses sellega komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku juurde kuuluvale REGPEXi platvormile kui teabeallikale;

| 48. | leiab, et ka komisjoni poolt liikmesriikidele pakutava rakendusabi puhul tuleks võtta arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid ning valdkondades, kus rakendusvolitused kuuluvad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, tuleks otseselt abistada just neid; |
| --- | --- |

48.

leiab, et ka komisjoni poolt liikmesriikidele pakutava rakendusabi puhul tuleks võtta arvesse kohalikke ja piirkondlikke eripärasid ning valdkondades, kus rakendusvolitused kuuluvad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, tuleks otseselt abistada just neid;

Regioonide Komitee roll

| 49. | märgib, et komitee ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sooviksid anda uude õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi praktilist panust; |
| --- | --- |

49.

märgib, et komitee ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sooviksid anda uude õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi praktilist panust;

| 50. | kiidab heaks komisjoni seisukoha, et arukas reguleerimine on kõigi ELi institutsioonide, sealhulgas Regioonide Komitee ühine missioon; kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu pidama aruka reguleerimise tegevuskavast ja REFITi programmist kinni ühtmoodi ehedal viisil, et minimeerida nende seadusandlikest muudatusettepanekutest tekkida võivat täiendavat halduskoormust; |
| --- | --- |

50.

kiidab heaks komisjoni seisukoha, et arukas reguleerimine on kõigi ELi institutsioonide, sealhulgas Regioonide Komitee ühine missioon; kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu pidama aruka reguleerimise tegevuskavast ja REFITi programmist kinni ühtmoodi ehedal viisil, et minimeerida nende seadusandlikest muudatusettepanekutest tekkida võivat täiendavat halduskoormust;

| 51. | avaldab heameelt, et komitee ja komisjoni vahelises läbivaadatud koostöölepingus võetakse arvesse komitee tegevust aruka reguleerimise kõigis aspektides; teeb Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku alustada läbirääkimisi sarnaste koostöölepingute sõlmimiseks; |
| --- | --- |

51.

avaldab heameelt, et komitee ja komisjoni vahelises läbivaadatud koostöölepingus võetakse arvesse komitee tegevust aruka reguleerimise kõigis aspektides; teeb Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku alustada läbirääkimisi sarnaste koostöölepingute sõlmimiseks;

| 52. | kordab veelkord, et institutsioonidel on ühine kohustus teavitada kodanikke, äriühinguid ja üldsust aruka reguleerimise vahendite kasutamisel saadavast kasust, ning võtab enesele ülesande teha osutatud teavitustööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas. |
| --- | --- |

52.

kordab veelkord, et institutsioonidel on ühine kohustus teavitada kodanikke, äriühinguid ja üldsust aruka reguleerimise vahendite kasutamisel saadavast kasust, ning võtab enesele ülesande teha osutatud teavitustööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/27

---

Regioonide Komitee arvamus „Turuolukorra muutumine ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimused – teine „pehme maandumise” aruanne”

2013/C 218/05

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub üles tegema kiiresti täiendavaid uuringuid kvootide kaotamise territoriaalse mõju kohta; |
| --- | --- |

—

kutsub üles tegema kiiresti täiendavaid uuringuid kvootide kaotamise territoriaalse mõju kohta;

| — | kutsub üles tootmise, sisetarbimise ja ekspordi väljavaateid keskpikas ja pikas perspektiivis realistlikult hindama; |
| --- | --- |

—

kutsub üles tootmise, sisetarbimise ja ekspordi väljavaateid keskpikas ja pikas perspektiivis realistlikult hindama;

| — | palub läbi viia võrdlev uuring suurte tootjariikide piimapoliitikaga ja analüüsida üksikasjalikult Šveitsi kogemust; |
| --- | --- |

—

palub läbi viia võrdlev uuring suurte tootjariikide piimapoliitikaga ja analüüsida üksikasjalikult Šveitsi kogemust;

| — | kutsub üles viima läbi käimasolevate kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste mõjuhinnangut; |
| --- | --- |

—

kutsub üles viima läbi käimasolevate kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste mõjuhinnangut;

| — | kutsub üles uurima, kas Euroopa Liit saaks endale kohandada mõningaid teistes riikides võetud meetmeid võimalike piimaturukriiside ohjamiseks, eelkõige tulevase seaduseelnõu Farm Bill 2013–2017 meetmeid; |
| --- | --- |

—

kutsub üles uurima, kas Euroopa Liit saaks endale kohandada mõningaid teistes riikides võetud meetmeid võimalike piimaturukriiside ohjamiseks, eelkõige tulevase seaduseelnõu Farm Bill 2013–2017 meetmeid;

| — | teeb ettepaneku laiendada piimapaketis sätestatud koguste haldamise võimalust mägipiirkonna piimale; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku laiendada piimapaketis sätestatud koguste haldamise võimalust mägipiirkonna piimale;

| — | kutsub pidama prioriteetseks Euroopa Liidu siseturu kindlustamist ja püsivaks muutmist; |
| --- | --- |

—

kutsub pidama prioriteetseks Euroopa Liidu siseturu kindlustamist ja püsivaks muutmist;

| — | teeb ettepaneku toetada ekspordistrateegia valdkonnas rohkem uuendustegevust suure lisaväärtusega piimatoodete sektoris; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku toetada ekspordistrateegia valdkonnas rohkem uuendustegevust suure lisaväärtusega piimatoodete sektoris;

| — | teeb ettepaneku luua tugevad partnerlussuhted Vahemere lõunapoolsete ja Lähis-Ida riikidega, kellel ei ole piisavalt maad ja vett piima mõistliku hinnaga tootmiseks ja mis on lihtsamini juurdepääsetav piimaturg kui Aasia; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku luua tugevad partnerlussuhted Vahemere lõunapoolsete ja Lähis-Ida riikidega, kellel ei ole piisavalt maad ja vett piima mõistliku hinnaga tootmiseks ja mis on lihtsamini juurdepääsetav piimaturg kui Aasia;

| — | kutsub komisjoni üles määratlema uuesti maaelu ja piimasektori arengu sidusa projekti mägipiirkondadele, piima tootvatele ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja liikmesriikidele, kus suurt osa piimatoodangust pakuvad väga väikesed põllumajandusstruktuurid. |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles määratlema uuesti maaelu ja piimasektori arengu sidusa projekti mägipiirkondadele, piima tootvatele ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja liikmesriikidele, kus suurt osa piimatoodangust pakuvad väga väikesed põllumajandusstruktuurid.

| Raportöör | René SOUCHON, Auvergne'i piirkonna volikogu esimees (FR/PES) |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Turuolukorra muutumine ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimused – teine „pehme maandumise” aruanne”
  COM(2012) 741 final |

Raportöör

René SOUCHON, Auvergne'i piirkonna volikogu esimees (FR/PES)

Viitedokument

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Turuolukorra muutumine ja seejärel piimakvootide süsteemi sujuva järkjärgulise kaotamise tingimused – teine „pehme maandumise” aruanne”

COM(2012) 741 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Komitee 12. mai 2011. aasta piimapaketi teemalise arvamuse

   (1)

  jätkuna

| 1. | tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides ja piirkondades on piimatootmine piirkondliku majanduse ja põllumajandusliku lisaväärtuse oluline sammas. Piimatootmine täidab sealjuures olulisi keskkonnaalaseid ülesandeid, kujundab jätkusuutlikult kultuurmaastikku ja on maapiirkondades oluline tööandja; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides ja piirkondades on piimatootmine piirkondliku majanduse ja põllumajandusliku lisaväärtuse oluline sammas. Piimatootmine täidab sealjuures olulisi keskkonnaalaseid ülesandeid, kujundab jätkusuutlikult kultuurmaastikku ja on maapiirkondades oluline tööandja;

| 2. | tuletab meelde, et reformiprotsessis tuleb arvestada piimaveiste pidamise ja meiereitööstuse piirkondlikke ja struktuurilisi erinevusi. Paljudes piirkondades toodetakse piima valdavalt väikestes ja keskmise suurusega pereettevõtetes. Mõnes teises piirkonnas on piimatootmisstruktuuri põhikujundajad suured põllumajandusettevõtted. Seepärast ei tohi piimasektori reformid ohustada pereettevõtete struktuure, mis toetavad kõige rohkem jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et reformiprotsessis tuleb arvestada piimaveiste pidamise ja meiereitööstuse piirkondlikke ja struktuurilisi erinevusi. Paljudes piirkondades toodetakse piima valdavalt väikestes ja keskmise suurusega pereettevõtetes. Mõnes teises piirkonnas on piimatootmisstruktuuri põhikujundajad suured põllumajandusettevõtted. Seepärast ei tohi piimasektori reformid ohustada pereettevõtete struktuure, mis toetavad kõige rohkem jätkusuutlikku majanduskasvu;

| 3. | tuletab meelde, et piimatootjate sissetulek tuleb paremini tagada, et võimaldada neil oma tööst inimväärselt elada, kaitsta piimasektori tulevikku ja tagada Euroopa tarbijale kvaliteetsete piimatoode tarne kindlus; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et piimatootjate sissetulek tuleb paremini tagada, et võimaldada neil oma tööst inimväärselt elada, kaitsta piimasektori tulevikku ja tagada Euroopa tarbijale kvaliteetsete piimatoode tarne kindlus;

Pehmeks maandumiseks soodne periood 2010–2012

| 4. | tunnistab, et Euroopa Liidus ei ole olnud piimatoodangu plahvatuslikku tõusu ega ka väga järsku kvootide väärtuse langust, kuna 2008.–2015. aastal suurenes kvootide maht nö tasuta 8 %. Samas nendib komitee, et kvootide mahu suurendamine on kaks korda põhjustanud tootmise järsu kasvu, mis on ähvardanud tootmisvahenditele, eelkõige piimapulbri kuivatusseadmetele paljudes riikides üleliigse koormuse seada; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et Euroopa Liidus ei ole olnud piimatoodangu plahvatuslikku tõusu ega ka väga järsku kvootide väärtuse langust, kuna 2008.–2015. aastal suurenes kvootide maht nö tasuta 8 %. Samas nendib komitee, et kvootide mahu suurendamine on kaks korda põhjustanud tootmise järsu kasvu, mis on ähvardanud tootmisvahenditele, eelkõige piimapulbri kuivatusseadmetele paljudes riikides üleliigse koormuse seada;

| 5. | nendib, et maailmaturul on olukord alates 2010. aastast soodne olnud, võimaldades piimatoodete hindu Euroopa Liidus maailmaturu hindadega kohandada, ilma et selleks oleks pidanud kasutama toetusi, eelkõige või ja piimapulbri puhul, kuid see olukord ei taga kuidagi, et maailmahinnad jäävad keskpikas ja pikas perspektiivis püsima; |
| --- | --- |

5.

nendib, et maailmaturul on olukord alates 2010. aastast soodne olnud, võimaldades piimatoodete hindu Euroopa Liidus maailmaturu hindadega kohandada, ilma et selleks oleks pidanud kasutama toetusi, eelkõige või ja piimapulbri puhul, kuid see olukord ei taga kuidagi, et maailmahinnad jäävad keskpikas ja pikas perspektiivis püsima;

Kuid üha vähem asjakohased valikud

| 6. | nendib, et Euroopa Komisjoni 2003. aastast alates esitatud väited kvootide kaotamiseks ja piimaturu liberaliseerimiseks on üha vastuolulisemad; |
| --- | --- |

6.

nendib, et Euroopa Komisjoni 2003. aastast alates esitatud väited kvootide kaotamiseks ja piimaturu liberaliseerimiseks on üha vastuolulisemad;

| 7. | tuletab meelde, et juba 10 aastat ei ole WTO läbirääkimistel tehtud mingeid edusamme ja et ELi 2005. aastal Hong Kongis tehtud ettepanekud piimatoodete toetused kaotada on aegunud; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et juba 10 aastat ei ole WTO läbirääkimistel tehtud mingeid edusamme ja et ELi 2005. aastal Hong Kongis tehtud ettepanekud piimatoodete toetused kaotada on aegunud;

| 8. | nendib, et piimasektor jäeti välja kahepoolsetest läbirääkimistest Ameerika Ühendriikide, Uus-Meremaa ja Austraaliaga; |
| --- | --- |

8.

nendib, et piimasektor jäeti välja kahepoolsetest läbirääkimistest Ameerika Ühendriikide, Uus-Meremaa ja Austraaliaga;

| 9. | nendib, et enamik teisi suuri piimatootjariike, nagu India, Hiina, Jaapan ja Lõuna-Korea on oma kaitsemehhanismid piimasektoris säilitanud või isegi neid tugevdanud (nt Ameerika Ühendriikides). Ameerika Ühendriikides arutatakse kongressis piimaturgu reguleerivate riiklike eeskirjade karmistamist, millega nähakse tootjatele ette minimaalse tulumarginaali tagatis võrreldes loomade söötmise kuluga ning säte, millega vähendatakse kõigile kohustuslikke tarneid kriisi ajal; |
| --- | --- |

9.

nendib, et enamik teisi suuri piimatootjariike, nagu India, Hiina, Jaapan ja Lõuna-Korea on oma kaitsemehhanismid piimasektoris säilitanud või isegi neid tugevdanud (nt Ameerika Ühendriikides). Ameerika Ühendriikides arutatakse kongressis piimaturgu reguleerivate riiklike eeskirjade karmistamist, millega nähakse tootjatele ette minimaalse tulumarginaali tagatis võrreldes loomade söötmise kuluga ning säte, millega vähendatakse kõigile kohustuslikke tarneid kriisi ajal;

| 10. | nendib, et tarbija huvi, millele Euroopa Komisjon piimaturu liberaliseerimise õigustamisel toetub, ei ole kontrollitud. Eelkõige ei ole aga 2009. aasta hindade järsk langus kajastunud tarbijahindades või on nendes vähe kajastunud; |
| --- | --- |

10.

nendib, et tarbija huvi, millele Euroopa Komisjon piimaturu liberaliseerimise õigustamisel toetub, ei ole kontrollitud. Eelkõige ei ole aga 2009. aasta hindade järsk langus kajastunud tarbijahindades või on nendes vähe kajastunud;

| 11. | nendib, et põllumajanduslikes toiduainetööstusharudes ja jaemüügikettides on kasum suurenenud tootjate arvelt ning tootjahinnad on võrreldes tarbijahindadega väga palju tõusnud; |
| --- | --- |

11.

nendib, et põllumajanduslikes toiduainetööstusharudes ja jaemüügikettides on kasum suurenenud tootjate arvelt ning tootjahinnad on võrreldes tarbijahindadega väga palju tõusnud;

| 12. | tuletab meelde, et Kanadas läbi viidud uuringutes on tõestatud, et piimatoodete ostukorv ei olnud selles riigis, kus on kvoodid, kallim kui Ameerika Ühendriikides, hoolimata sellest, et piima tootjahind oli väga erinev ehk Kanadas u 50 % kõrgem; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et Kanadas läbi viidud uuringutes on tõestatud, et piimatoodete ostukorv ei olnud selles riigis, kus on kvoodid, kallim kui Ameerika Ühendriikides, hoolimata sellest, et piima tootjahind oli väga erinev ehk Kanadas u 50 % kõrgem;

| 13. | leiab, et piimahinna volatiilsus läheb kogu sektorile palju maksma, kuid eelkõige tootjatele, kelle sissetulekud on seetõttu ettearvamatud. See ei anna julgust piimasektoris tegutsema hakkamiseks; |
| --- | --- |

13.

leiab, et piimahinna volatiilsus läheb kogu sektorile palju maksma, kuid eelkõige tootjatele, kelle sissetulekud on seetõttu ettearvamatud. See ei anna julgust piimasektoris tegutsema hakkamiseks;

| 14. | tuletab meelde, et piimakvootide loomise põhjustasid 1984. aastal või ja piimapulbri ülejäägid, mida oli kallis ladustada ja eksportida, ning et tänu ülejääkide vähendamisele kvootidega saavutati kuni 2003. aastani märkimisväärseid eelarvesääste. Komitee leiab, et kuigi kvoodisüsteem ei ole enam täielikult toimiv lahendus praegustele probleemidele, peavad selle kaotamisega tingimata kaasnema selleks kohandatud reguleerimisvahendid; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et piimakvootide loomise põhjustasid 1984. aastal või ja piimapulbri ülejäägid, mida oli kallis ladustada ja eksportida, ning et tänu ülejääkide vähendamisele kvootidega saavutati kuni 2003. aastani märkimisväärseid eelarvesääste. Komitee leiab, et kuigi kvoodisüsteem ei ole enam täielikult toimiv lahendus praegustele probleemidele, peavad selle kaotamisega tingimata kaasnema selleks kohandatud reguleerimisvahendid;

Marginaalne maailmaturg, mille ebastabiilsus mõjutab juba Euroopa turgu

| 15. | nendib, et maailmaturul piimatoodetega kauplemine moodustab maailma toodangust vaid 6 % ning need tooted on peamiselt pulbri ja või kujul, kuid just nende kahe toote hinnad kujundavad Euroopa Liidus kõige rohkem piima tootjahinda, samas kui piima väärtus siseturul on suurem; |
| --- | --- |

15.

nendib, et maailmaturul piimatoodetega kauplemine moodustab maailma toodangust vaid 6 % ning need tooted on peamiselt pulbri ja või kujul, kuid just nende kahe toote hinnad kujundavad Euroopa Liidus kõige rohkem piima tootjahinda, samas kui piima väärtus siseturul on suurem;

| 16. | nendib, et Euroopa Liidu eksport maailmaturule moodustab u 10 % ELi toodangust ning et eksporditakse nii juustu kui ka vähese lisaväärtusega piimapulbrit, mille puhul peab komitee kahetsusväärseks meiereide kavatsust investeerida peamiselt kuivatusseadmetesse; |
| --- | --- |

16.

nendib, et Euroopa Liidu eksport maailmaturule moodustab u 10 % ELi toodangust ning et eksporditakse nii juustu kui ka vähese lisaväärtusega piimapulbrit, mille puhul peab komitee kahetsusväärseks meiereide kavatsust investeerida peamiselt kuivatusseadmetesse;

| 17. | nendib, et maailmaturul on Euroopa Liidu peamine väliskonkurent Uus-Meremaa, mille tootmiskulud on kaks korda madalamad kui Euroopa tootjate omad. Uus-Meremaa ekspordib praktiliselt monopoolses seisundis oleva ühistu Fonterra kaudu rohkem kui 90 % oma toodangust (peamiselt või ja pulbri kujul), varustades üksi kolmandikku maailmaturust ja olles kindlalt kanda kinnitanud Aasia turgudel. Fonterra kontrollib ka futuuriturgu; |
| --- | --- |

17.

nendib, et maailmaturul on Euroopa Liidu peamine väliskonkurent Uus-Meremaa, mille tootmiskulud on kaks korda madalamad kui Euroopa tootjate omad. Uus-Meremaa ekspordib praktiliselt monopoolses seisundis oleva ühistu Fonterra kaudu rohkem kui 90 % oma toodangust (peamiselt või ja pulbri kujul), varustades üksi kolmandikku maailmaturust ja olles kindlalt kanda kinnitanud Aasia turgudel. Fonterra kontrollib ka futuuriturgu;

| 18. | nendib, et isegi kui Aasia võiks olla Euroopa Liidu potentsiaalne turg, kavatsevad sellised riigid nagu Hiina ja India oma toodangut nii palju kui võimalik arendada, et sõltuda elanikkonna toitmisel vähem turukõikumistest; |
| --- | --- |

18.

nendib, et isegi kui Aasia võiks olla Euroopa Liidu potentsiaalne turg, kavatsevad sellised riigid nagu Hiina ja India oma toodangut nii palju kui võimalik arendada, et sõltuda elanikkonna toitmisel vähem turukõikumistest;

| 19. | nendib ka, et juustu puhul on Euroopa Liidu positsioon paranenud Vene, Jaapani ja Korea turul, kuid koguseliselt suhteliselt vähe Hiina turul; |
| --- | --- |

19.

nendib ka, et juustu puhul on Euroopa Liidu positsioon paranenud Vene, Jaapani ja Korea turul, kuid koguseliselt suhteliselt vähe Hiina turul;

Komisjoni liiga erapoolik analüüs

| 20. | leiab, et komisjoni pakutud meetmed ühise põllumajanduspoliitika reformimiseks, eelkõige aga piimapakett ja ühise turukorralduse (ÜTK) määrus (sh import) ei sisalda piisavaid piimatootmise ja -turgude avaliku reguleerimise mehhanisme. Neid tuleks lisaks täiendada teiste regionaalpoliitiliste instrumentidega piirkondade tasakaalustatud arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

20.

leiab, et komisjoni pakutud meetmed ühise põllumajanduspoliitika reformimiseks, eelkõige aga piimapakett ja ühise turukorralduse (ÜTK) määrus (sh import) ei sisalda piisavaid piimatootmise ja -turgude avaliku reguleerimise mehhanisme. Neid tuleks lisaks täiendada teiste regionaalpoliitiliste instrumentidega piirkondade tasakaalustatud arengu tagamiseks;

| 21. | kahetseb, et komisjoni teine vahearuanne piirdub piimaturu olukorra makromajandusliku analüüsiga, kasutades väga üldist mudelit, ja paljude hüpoteesidega, mis on osaliselt juba aegunud; |
| --- | --- |

21.

kahetseb, et komisjoni teine vahearuanne piirdub piimaturu olukorra makromajandusliku analüüsiga, kasutades väga üldist mudelit, ja paljude hüpoteesidega, mis on osaliselt juba aegunud;

| 22. | kahetseb, et komisjon ei paku Euroopa Liidu keskpikkade turuväljavaadete üksikasjalikku kvantitatiivset ja kvalitatiivset analüüsi suurte riigirühmade kaupa, võttes eelkõige arvesse erinevusi põllumajandusettevõtjate suuruses ja liigis, tootmistingimustes ning turustamisviisides; |
| --- | --- |

22.

kahetseb, et komisjon ei paku Euroopa Liidu keskpikkade turuväljavaadete üksikasjalikku kvantitatiivset ja kvalitatiivset analüüsi suurte riigirühmade kaupa, võttes eelkõige arvesse erinevusi põllumajandusettevõtjate suuruses ja liigis, tootmistingimustes ning turustamisviisides;

| 23. | kahetseb, et aruanne ei sisalda võrdlevat analüüsi teiste suurte piimatootjariikide poliitikaga, kes on Euroopa Liidu konkurendid ja/või kliendid; |
| --- | --- |

23.

kahetseb, et aruanne ei sisalda võrdlevat analüüsi teiste suurte piimatootjariikide poliitikaga, kes on Euroopa Liidu konkurendid ja/või kliendid;

| 24. | nendib, et kõrgetasemeline piima eksperdirühm kutsus üles jälgima Šveitsi olukorda kvootidest loobumisel, kuna see tõi selles riigis kaasa piimatoodangu 7 %-lise tõusu, mille tulemusel keskmised hinnad langesid 20–30 %. Šveitsi struktuurid ja tootmistingimused on teistsugused kui Euroopa Liidus. Lisaks erines sealne ettevalmistus kvootide kaotamiseks ja selle elluviimine ELis toimuvast. Kuid tundub, et komisjon ei ole oma aruandes arvestanud seda kogemust, mida tuleks põhjalikumalt analüüsida; |
| --- | --- |

24.

nendib, et kõrgetasemeline piima eksperdirühm kutsus üles jälgima Šveitsi olukorda kvootidest loobumisel, kuna see tõi selles riigis kaasa piimatoodangu 7 %-lise tõusu, mille tulemusel keskmised hinnad langesid 20–30 %. Šveitsi struktuurid ja tootmistingimused on teistsugused kui Euroopa Liidus. Lisaks erines sealne ettevalmistus kvootide kaotamiseks ja selle elluviimine ELis toimuvast. Kuid tundub, et komisjon ei ole oma aruandes arvestanud seda kogemust, mida tuleks põhjalikumalt analüüsida;

| 25. | nendib, et Euroopa Komisjon tundub olevat rohkem mures konkurentsiõiguse piirangute pärast, mis mõjutab tuhandeid tootjaid, kui rohkem kui poolt Euroopa piimaturgu kontrollivate piima töötlemise ja tarnega tegelevate rahvusvaheliste ettevõtjate piirangute pärast; |
| --- | --- |

25.

nendib, et Euroopa Komisjon tundub olevat rohkem mures konkurentsiõiguse piirangute pärast, mis mõjutab tuhandeid tootjaid, kui rohkem kui poolt Euroopa piimaturgu kontrollivate piima töötlemise ja tarnega tegelevate rahvusvaheliste ettevõtjate piirangute pärast;

Piirkondliku mõjuga mitte arvestamine

| 26. | kahetseb eriti seda, et komisjoni aruandes ei võeta arvesse piimakvootide kadumise kõigile Euroopa Liidu piirkondadele avaldatavat territoriaalset mõju kõigis selle mõõdetes: majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

26.

kahetseb eriti seda, et komisjoni aruandes ei võeta arvesse piimakvootide kadumise kõigile Euroopa Liidu piirkondadele avaldatavat territoriaalset mõju kõigis selle mõõdetes: majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju;

| 27. | tuletab meelde, et rohkem kui kaks kolmandikku piimaveiseid pidavatest ettevõtetest asuvad ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, kus on karmid mullastiku- ja kliimatingimused ning mis asuvad suurtest linnastutest kaugel või kus kari on väga väike; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et rohkem kui kaks kolmandikku piimaveiseid pidavatest ettevõtetest asuvad ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, kus on karmid mullastiku- ja kliimatingimused ning mis asuvad suurtest linnastutest kaugel või kus kari on väga väike;

| 28. | tuletab meelde, et mägipiirkonna piim moodustab u 10 % 27-liikmelise ELi piimatoodangust, kuid 2/3 piimast ja 3/4 tootjatest Austrias, Sloveenias ja Soomes, ning et see osa piimast ja tootjatest on väga väike kümnekonnas teistes riikides. Enamikus neist sademeterohketest mägipiirkondadest ning samuti äärepoolseimates piirkondades on lüpsikari peamine rohumaa kasutaja, tänu millele on maastikud ligipääsetavad ja asustatud, mis soodustab turismi, bioloogilist mitmekesisust ja on hea keskkonnale; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et mägipiirkonna piim moodustab u 10 % 27-liikmelise ELi piimatoodangust, kuid 2/3 piimast ja 3/4 tootjatest Austrias, Sloveenias ja Soomes, ning et see osa piimast ja tootjatest on väga väike kümnekonnas teistes riikides. Enamikus neist sademeterohketest mägipiirkondadest ning samuti äärepoolseimates piirkondades on lüpsikari peamine rohumaa kasutaja, tänu millele on maastikud ligipääsetavad ja asustatud, mis soodustab turismi, bioloogilist mitmekesisust ja on hea keskkonnale;

| 29. | tuletab ka meelde, et äärepoolseimates piirkondades toodetud lehmapiim moodustab suure osa asjaomaste riikide toodangust ning sarnaselt mägipiirkondadele kannab piimakarjakasvatus põhilist vastutust kõnealuse piirkonna põllumajandusmaastiku säilitamise eest, soodustades turismi ja mõjudes hästi keskkonnale; |
| --- | --- |

29.

tuletab ka meelde, et äärepoolseimates piirkondades toodetud lehmapiim moodustab suure osa asjaomaste riikide toodangust ning sarnaselt mägipiirkondadele kannab piimakarjakasvatus põhilist vastutust kõnealuse piirkonna põllumajandusmaastiku säilitamise eest, soodustades turismi ja mõjudes hästi keskkonnale;

| 30. | tuletab meelde, et enamikus uutes liikmesriikides Ida-Euroopas on piima kogumine jätkuvalt väga ebakindel tegevus. Piima kogumine on alates 2005. aastast vähenenud, kuna see sõltub peamiselt suurkarjadest (Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia). Piima kogumine on vähenenud ka Bulgaarias ja Rumeenias, kuigi seal on tehtud väga laiaulatuslikke ümberkorraldusi piima mitteametliku tarne kasuks. Väljavaated tunduvad paremad Portugalis ja veidi vähemal määral Balti riikides, kus on levima hakanud pereettevõtted 10–30 lehmast koosneva karjaga, kui tootjatel on võimalik saada koolitust ja krediiti; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et enamikus uutes liikmesriikides Ida-Euroopas on piima kogumine jätkuvalt väga ebakindel tegevus. Piima kogumine on alates 2005. aastast vähenenud, kuna see sõltub peamiselt suurkarjadest (Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia). Piima kogumine on vähenenud ka Bulgaarias ja Rumeenias, kuigi seal on tehtud väga laiaulatuslikke ümberkorraldusi piima mitteametliku tarne kasuks. Väljavaated tunduvad paremad Portugalis ja veidi vähemal määral Balti riikides, kus on levima hakanud pereettevõtted 10–30 lehmast koosneva karjaga, kui tootjatel on võimalik saada koolitust ja krediiti;

| 31. | leiab, et pereettevõtete piimaveiste pidamise mudel, milles kasutatakse ära kohalikud söödavarud, eriti rohumaad, vastab kõige paremini kogu piimasektori tulevikule ning ühiskonna ja tootjate ootustele; |
| --- | --- |

31.

leiab, et pereettevõtete piimaveiste pidamise mudel, milles kasutatakse ära kohalikud söödavarud, eriti rohumaad, vastab kõige paremini kogu piimasektori tulevikule ning ühiskonna ja tootjate ootustele;

| 32. | leiab, et teise samba toetused ei suuda kompenseerida piimahinna ja sisendhinna ebastabiilsuse hävitavat mõju, vähendades inimeste soovi alustada tootmist, mis nõuab suuri pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

32.

leiab, et teise samba toetused ei suuda kompenseerida piimahinna ja sisendhinna ebastabiilsuse hävitavat mõju, vähendades inimeste soovi alustada tootmist, mis nõuab suuri pikaajalisi investeeringuid;

| 33. | palub võtta arvesse söödast sõltuva karjakasvatuse problemaatikat piirkondades, kus sööt on halvasti kättesaadav, kõnealust sektorit teraviljahindade kõikumise eest kaitsvate mehhanismide käivitamise olulisust ning tootmise toetamise olulisust piirkondades, kus see on suure sotsiaal-majandusliku tähtsusega; |
| --- | --- |

33.

palub võtta arvesse söödast sõltuva karjakasvatuse problemaatikat piirkondades, kus sööt on halvasti kättesaadav, kõnealust sektorit teraviljahindade kõikumise eest kaitsvate mehhanismide käivitamise olulisust ning tootmise toetamise olulisust piirkondades, kus see on suure sotsiaal-majandusliku tähtsusega;

| 34. | kutsub üles pöörama erilist tähelepanu ja pakkuma konkreetset toetust piirkondadele, kus ümberkorraldused tõid kaasa traditsioonilise piimatootmise järsu languse, kuid kus kõnealusel sektoril õnnestus viimastel kümnenditel püsima jääda ja mille kohalikku toodangut tuleb kõigi olemasolevate vahenditega, näiteks lühikeste turustuskanalitega väärtustada; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles pöörama erilist tähelepanu ja pakkuma konkreetset toetust piirkondadele, kus ümberkorraldused tõid kaasa traditsioonilise piimatootmise järsu languse, kuid kus kõnealusel sektoril õnnestus viimastel kümnenditel püsima jääda ja mille kohalikku toodangut tuleb kõigi olemasolevate vahenditega, näiteks lühikeste turustuskanalitega väärtustada;

Piimapaketi piirangud

| 35. | arvab, et neli piimapaketi vahendit – lepingute sõlmimine, tootjate organisatsioonid, tootmisharudevahelised organisatsioonid ja läbipaistvus – on vajalikud, kuid mitte piisavad vahendid ning nende eesmärk ei ole anda koguste, hinna ja tootjate sissetulekute kontrolli all hoidmiseks tagatisi; |
| --- | --- |

35.

arvab, et neli piimapaketi vahendit – lepingute sõlmimine, tootjate organisatsioonid, tootmisharudevahelised organisatsioonid ja läbipaistvus – on vajalikud, kuid mitte piisavad vahendid ning nende eesmärk ei ole anda koguste, hinna ja tootjate sissetulekute kontrolli all hoidmiseks tagatisi;

| 36. | leiab, et piimapakett ei sisalda vahendeid, mis võiksid leevendada kvootide kaotamise negatiivset mõju piirkondadele ja pereettevõtete piimaveiste pidamise mudelile, milles kasutatakse ära kohalikud söödavarud, eriti rohumaad. Kvootide kaotamine tooks kaasa tootmise koondumise kõige soodsamatesse põllumajanduspiirkondadesse, millega kaasnevad kõrgemad keskkonnaohud; |
| --- | --- |

36.

leiab, et piimapakett ei sisalda vahendeid, mis võiksid leevendada kvootide kaotamise negatiivset mõju piirkondadele ja pereettevõtete piimaveiste pidamise mudelile, milles kasutatakse ära kohalikud söödavarud, eriti rohumaad. Kvootide kaotamine tooks kaasa tootmise koondumise kõige soodsamatesse põllumajanduspiirkondadesse, millega kaasnevad kõrgemad keskkonnaohud;

| 37. | nendib, et peamistes piimatootjariikides Põhja-Euroopas on ühistutel domineeriv või lausa monopoliseisund ning nad on teatanud, et nad suurendavad oma liikmete taotlusel oma toodangut; |
| --- | --- |

37.

nendib, et peamistes piimatootjariikides Põhja-Euroopas on ühistutel domineeriv või lausa monopoliseisund ning nad on teatanud, et nad suurendavad oma liikmete taotlusel oma toodangut;

| 38. | nendib, et piimapaketis sätestatud lepingute sõlmimine, millest ühistud on vabastatud, puudutab kõige rohkem 40 % kogu ELis toodetud piimakogusest, ning et prognoose kogu turu kohta teha ei saa; |
| --- | --- |

38.

nendib, et piimapaketis sätestatud lepingute sõlmimine, millest ühistud on vabastatud, puudutab kõige rohkem 40 % kogu ELis toodetud piimakogusest, ning et prognoose kogu turu kohta teha ei saa;

| 39. | leiab, et tootjaorganisatsioonid on vajalikud, aga kõikidel juhtudel ei ole neil meiereidega läbirääkimiseks tegelikult volitusi, kui nad on vaid valdkondlikud vertikaalsed organisatsioonid, mis on tegelikult üks integreerumisvorm, ning et tootjad ei suuda kaubandusläbirääkimisi mõjutada, kui neil ei ole sellele vastu panna võimu tootmispiirkonna kaupa organiseerunud tootjate organisatsiooni vormis, mis võib läbi rääkida mitmete meiereidega; |
| --- | --- |

39.

leiab, et tootjaorganisatsioonid on vajalikud, aga kõikidel juhtudel ei ole neil meiereidega läbirääkimiseks tegelikult volitusi, kui nad on vaid valdkondlikud vertikaalsed organisatsioonid, mis on tegelikult üks integreerumisvorm, ning et tootjad ei suuda kaubandusläbirääkimisi mõjutada, kui neil ei ole sellele vastu panna võimu tootmispiirkonna kaupa organiseerunud tootjate organisatsiooni vormis, mis võib läbi rääkida mitmete meiereidega;

| 40. | leiab, et piimapaketi vahendid ei võimalda täita tootjate sissetuleku kindlustamise eesmärke, ja teeb ettepaneku kaasata tootmiskulud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu riigi- või isegi piirkonna tulemuste alusel tootja piimahinna üle toimuvatesse läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

40.

leiab, et piimapaketi vahendid ei võimalda täita tootjate sissetuleku kindlustamise eesmärke, ja teeb ettepaneku kaasata tootmiskulud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu riigi- või isegi piirkonna tulemuste alusel tootja piimahinna üle toimuvatesse läbirääkimistesse;

| 41. | kutsub üles pöörduma tagasi puhvervarude avaliku haldamise poliitika juurde, tõstma sekkumishinda ja säilitama erakorralised eksporditoetused vastukaaluks piimatoodangu poliitikale, mis on paremini kohandatud sisenõudlusele ja välisturgude kvaliteedinõudlusele; |
| --- | --- |

41.

kutsub üles pöörduma tagasi puhvervarude avaliku haldamise poliitika juurde, tõstma sekkumishinda ja säilitama erakorralised eksporditoetused vastukaaluks piimatoodangu poliitikale, mis on paremini kohandatud sisenõudlusele ja välisturgude kvaliteedinõudlusele;

| 42. | märgib, et kaitstud geograafiliste tähiste ja kaitstud päritolunimetuste pakkumise haldamine on piimapaketi positiivne punkt, kuid see puudutab suhteliselt väheseid riike ja väikest osa Euroopa toodangust (isegi Prantsusmaal moodustavad kaitstud geograafilised tähised ja kaitstud päritolunimetused vaid 10 % selle riigi piima kogutoodangust, kuid 30 % mägipiirkonna piimast); |
| --- | --- |

42.

märgib, et kaitstud geograafiliste tähiste ja kaitstud päritolunimetuste pakkumise haldamine on piimapaketi positiivne punkt, kuid see puudutab suhteliselt väheseid riike ja väikest osa Euroopa toodangust (isegi Prantsusmaal moodustavad kaitstud geograafilised tähised ja kaitstud päritolunimetused vaid 10 % selle riigi piima kogutoodangust, kuid 30 % mägipiirkonna piimast);

Ebapiisav ÜTK määruse eelnõu

| 43. | leiab, et Euroopa Parlamendi praegused ettepanekud kriisi ajal tootmise vabatahtliku piiramise kohta, mis võimaldaks komisjonil anda abi piimatootjatele, kes vähendavad vabatahtlikult oma piimatoodangut vähemalt 3 kuu jooksul (pikendatav) vähemalt 5 %, ja millega nähakse ette trahve tootjatele, kes suurendavad samal ajal oma tootmist, on ettepanekud, millest ei piisa, et vähendada hinnalangust ületootmise korral; |
| --- | --- |

43.

leiab, et Euroopa Parlamendi praegused ettepanekud kriisi ajal tootmise vabatahtliku piiramise kohta, mis võimaldaks komisjonil anda abi piimatootjatele, kes vähendavad vabatahtlikult oma piimatoodangut vähemalt 3 kuu jooksul (pikendatav) vähemalt 5 %, ja millega nähakse ette trahve tootjatele, kes suurendavad samal ajal oma tootmist, on ettepanekud, millest ei piisa, et vähendada hinnalangust ületootmise korral;

| 44. | leiab, et tõhus kriisiohjamissüsteem peab suutma kiiresti reageerida. Selleks tuleks iga ettevõtte mitmeaastase piimatoodangu kohta liikmesriiki ja Euroopat hõlmav teave kokku koguda ning määratleda võrdlushinna ja/või marginaaliga kindlaks, mis on kriisiolukord. See eeldab otsejuhtimist, millega tegeleks kas Euroopa Komisjon või Euroopa reguleeriv asutus; |
| --- | --- |

44.

leiab, et tõhus kriisiohjamissüsteem peab suutma kiiresti reageerida. Selleks tuleks iga ettevõtte mitmeaastase piimatoodangu kohta liikmesriiki ja Euroopat hõlmav teave kokku koguda ning määratleda võrdlushinna ja/või marginaaliga kindlaks, mis on kriisiolukord. See eeldab otsejuhtimist, millega tegeleks kas Euroopa Komisjon või Euroopa reguleeriv asutus;

Soovitused

| 45. | kutsub üles tegema kiiresti täiendavaid uuringuid kvootide kaotamise territoriaalse mõju kohta riikide, piirkondade, eelkõige äärepoolseimate piirkondade ja kliimatsoonide kaupa – mägipiirkonnad, ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad, segapõllumajandusega vahepealsed piirkonnad, karjakasvatuse piirkonnad ja madalad alad –, et ennetada ja võimaluse korral piirata paljudes piirkondades tootmise mujale üleviimise ja lõpetamise ohtu; |
| --- | --- |

45.

kutsub üles tegema kiiresti täiendavaid uuringuid kvootide kaotamise territoriaalse mõju kohta riikide, piirkondade, eelkõige äärepoolseimate piirkondade ja kliimatsoonide kaupa – mägipiirkonnad, ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad, segapõllumajandusega vahepealsed piirkonnad, karjakasvatuse piirkonnad ja madalad alad –, et ennetada ja võimaluse korral piirata paljudes piirkondades tootmise mujale üleviimise ja lõpetamise ohtu;

| 46. | kutsub üles tootmise, sisetarbimise ja ekspordi väljavaateid keskpikas perspektiivis (2020–2030) tooteliigi kaupa realistlikult hindama ja kaasama sellesse maailmaturu hindade järjest suurem volatiilsus. Kuna Euroopas ja Ameerika Ühendriikides pakkumist ei juhita ja puudub riiklike varude poliitika, siis on volatiilsus vaid suurem ning see ei ole kooskõlas Euroopa piimasektori arenguga; |
| --- | --- |

46.

kutsub üles tootmise, sisetarbimise ja ekspordi väljavaateid keskpikas perspektiivis (2020–2030) tooteliigi kaupa realistlikult hindama ja kaasama sellesse maailmaturu hindade järjest suurem volatiilsus. Kuna Euroopas ja Ameerika Ühendriikides pakkumist ei juhita ja puudub riiklike varude poliitika, siis on volatiilsus vaid suurem ning see ei ole kooskõlas Euroopa piimasektori arenguga;

| 47. | palub läbi viia võrdlev uuring suurte tootjariikide piimapoliitikaga ja analüüsida üksikasjalikult Šveitsi kogemust nii majanduslikust, sotsiaalsest kui ka keskkonnaalasest vaatenurgast; |
| --- | --- |

47.

palub läbi viia võrdlev uuring suurte tootjariikide piimapoliitikaga ja analüüsida üksikasjalikult Šveitsi kogemust nii majanduslikust, sotsiaalsest kui ka keskkonnaalasest vaatenurgast;

| 48. | kutsub üles viima läbi käimasolevate kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste mõjuhinnangut, milles pööratakse erilist rõhku piima tootvatele piirkondadele; |
| --- | --- |

48.

kutsub üles viima läbi käimasolevate kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste mõjuhinnangut, milles pööratakse erilist rõhku piima tootvatele piirkondadele;

| 49. | tuginedes oma 4. mai 2012. aasta arvamusele „Seadusandlikud ettepanekud 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika ja maaelu arengu poliitika reformi kohta”, peab esmatähtsaks toetuste uuesti tasakaalu viimist ja peab komisjoni ettepanekuid ebapiisavaks selleks, et kanda konkurentsivõime üle kohalikke söödavarusid kasutatavatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, looduslike piirangutega piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele ning teatavatele raskustes olevatele tegevusaladele; |
| --- | --- |

49.

tuginedes oma 4. mai 2012. aasta arvamusele „Seadusandlikud ettepanekud 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika ja maaelu arengu poliitika reformi kohta”, peab esmatähtsaks toetuste uuesti tasakaalu viimist ja peab komisjoni ettepanekuid ebapiisavaks selleks, et kanda konkurentsivõime üle kohalikke söödavarusid kasutatavatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, looduslike piirangutega piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele ning teatavatele raskustes olevatele tegevusaladele;

| 50. | kutsub üles uurima, kas Euroopa Liit saaks endale kohandada teistes riikides võetud meetmeid võimalike piimaturukriiside ohjamiseks, eelkõige tulevase seaduseelnõu Farm Bill 2013–2017 meetmeid, milles nähakse nt süsteemiga ühinevatele tootjatele ette tulumarginaali tagatis sõltuvalt söötmise kulust ning tarnete vähendamine, ning kutsub üles neid teiste riikide võetud kriisiohjamismeetmeid uurima, et hinnata nende mõju piima maailmaturule; |
| --- | --- |

50.

kutsub üles uurima, kas Euroopa Liit saaks endale kohandada teistes riikides võetud meetmeid võimalike piimaturukriiside ohjamiseks, eelkõige tulevase seaduseelnõu Farm Bill 2013–2017 meetmeid, milles nähakse nt süsteemiga ühinevatele tootjatele ette tulumarginaali tagatis sõltuvalt söötmise kulust ning tarnete vähendamine, ning kutsub üles neid teiste riikide võetud kriisiohjamismeetmeid uurima, et hinnata nende mõju piima maailmaturule;

| 51. | teeb ettepaneku laiendada piimapaketis sätestatud koguste haldamise võimalust, mida praegu antakse vaid piiratud kaitstud geograafilise tähise ja kaitstud päritolunimetusega juustudele, mägipiirkonna piimale, tehes seda mägipiirkonna toodete uue vabatahtliku kvaliteedimõiste raames; |
| --- | --- |

51.

teeb ettepaneku laiendada piimapaketis sätestatud koguste haldamise võimalust, mida praegu antakse vaid piiratud kaitstud geograafilise tähise ja kaitstud päritolunimetusega juustudele, mägipiirkonna piimale, tehes seda mägipiirkonna toodete uue vabatahtliku kvaliteedimõiste raames;

| 52. | leiab nimelt, et mõiste „mägipiirkonna toode” võib osutuda piimasektori jaoks huvipakkuvaks regionaliseerimise vahendiks, tingimusel et vastavalt võetakse vastu sobivad rakendusmeetodid; |
| --- | --- |

52.

leiab nimelt, et mõiste „mägipiirkonna toode” võib osutuda piimasektori jaoks huvipakkuvaks regionaliseerimise vahendiks, tingimusel et vastavalt võetakse vastu sobivad rakendusmeetodid;

| 53. | teeb ettepaneku, et enne piimakvootide süsteemi asendavate võimalike meetmete rakendamist uuritaks kvoodisüsteemi kaotamise peatamist, et piimakvootide mehhanismi pikendataks vajadusel kuni 2019–2020. aasta kampaania lõpuni, et selle kadumise tagajärgi saaks selleks ajaks üksikasjalikumalt uurida. Samas kutsub komitee komisjoni üles võtma piimaturu jaoks turvaabinõusid, jälgima korrapäraselt maailmaturgu ja hindama avaliku sektori poliitikat suurtes tootjariikides; |
| --- | --- |

53.

teeb ettepaneku, et enne piimakvootide süsteemi asendavate võimalike meetmete rakendamist uuritaks kvoodisüsteemi kaotamise peatamist, et piimakvootide mehhanismi pikendataks vajadusel kuni 2019–2020. aasta kampaania lõpuni, et selle kadumise tagajärgi saaks selleks ajaks üksikasjalikumalt uurida. Samas kutsub komitee komisjoni üles võtma piimaturu jaoks turvaabinõusid, jälgima korrapäraselt maailmaturgu ja hindama avaliku sektori poliitikat suurtes tootjariikides;

| 54. | kutsub komisjoni üles määratlema uuesti maaelu ja piimasektori arengu sidusa projekti mägipiirkondadele, piima tootvatele ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja liikmesriikidele, kus suurt osa piimatoodangust pakuvad väga väikesed põllumajandusstruktuurid; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles määratlema uuesti maaelu ja piimasektori arengu sidusa projekti mägipiirkondadele, piima tootvatele ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele, äärepoolseimatele piirkondadele ja liikmesriikidele, kus suurt osa piimatoodangust pakuvad väga väikesed põllumajandusstruktuurid;

| 55. | kutsub pidama prioriteetseks Euroopa Liidu siseturu kindlustamist ja püsivaks muutmist, nt jagades piima nii koolides ja eakate hooldekodudes kui ka toiduabiks ning muutes ja lihtsustades piimatooteid toetavaid ja edendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

55.

kutsub pidama prioriteetseks Euroopa Liidu siseturu kindlustamist ja püsivaks muutmist, nt jagades piima nii koolides ja eakate hooldekodudes kui ka toiduabiks ning muutes ja lihtsustades piimatooteid toetavaid ja edendavaid meetmeid;

| 56. | teeb ettepaneku toetada ekspordistrateegia valdkonnas rohkem uuendustegevust suure lisaväärtusega piimatoodete sektoris, et aidata arendada pakkumist, mis oleks paremini kohandatud uutele tarbijatele Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Aasias, ning et seda strateegiat toetataks asjakohaste meetmetega; |
| --- | --- |

56.

teeb ettepaneku toetada ekspordistrateegia valdkonnas rohkem uuendustegevust suure lisaväärtusega piimatoodete sektoris, et aidata arendada pakkumist, mis oleks paremini kohandatud uutele tarbijatele Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Aasias, ning et seda strateegiat toetataks asjakohaste meetmetega;

| 57. | teeb ettepaneku luua tugevad partnerlussuhted Vahemere lõunapoolsete ja Lähis-Ida riikidega, kellel ei ole piisavalt maad ja vett piima mõistliku hinnaga tootmiseks ja mis on lihtsamini juurdepääsetav piimaturg kui Aasia. |
| --- | --- |

57.

teeb ettepaneku luua tugevad partnerlussuhted Vahemere lõunapoolsete ja Lähis-Ida riikidega, kellel ei ole piisavalt maad ja vett piima mõistliku hinnaga tootmiseks ja mis on lihtsamini juurdepääsetav piimaturg kui Aasia.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 13/2011 fin.

1

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 101. istungjärk 30. mail 2013

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/33

---

Regioonide Komitee arvamus „Direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid”

2013/C 218/06

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on teadlik sellest, et oluline on austada ettevõtjate põhiõigust tegutseda sekkumiseta, ent samuti on oluline austada soolist võrdõiguslikkust, mis on ELi üks põhiväärtusi. Kõnealuse direktiivi, milles kehtestatakse miinimumstandard, eesmärk on tagada kõigis liikmesriikides mõlemale soole võrdsed tingimused ja parandada sellega siseturu majanduslikke tingimusi; |
| --- | --- |

—

on teadlik sellest, et oluline on austada ettevõtjate põhiõigust tegutseda sekkumiseta, ent samuti on oluline austada soolist võrdõiguslikkust, mis on ELi üks põhiväärtusi. Kõnealuse direktiivi, milles kehtestatakse miinimumstandard, eesmärk on tagada kõigis liikmesriikides mõlemale soole võrdsed tingimused ja parandada sellega siseturu majanduslikke tingimusi;

| — | on seisukohal, et mõttekas oleks kehtestada kõigis liikmesriikides sarnased sanktsioonid, et saavutada eesmärk tagada võrdsed tingimused ja sidus õigusraamistik kogu ELis. Vastasel korral võivad mõne liikmesriigi takistavad tegurid osutuda teiste riikide omadest oluliselt nõrgemaks, põhjustades direktiivi kohaldamiseks võetud riiklike õigusaktide suuremat eiramist; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et mõttekas oleks kehtestada kõigis liikmesriikides sarnased sanktsioonid, et saavutada eesmärk tagada võrdsed tingimused ja sidus õigusraamistik kogu ELis. Vastasel korral võivad mõne liikmesriigi takistavad tegurid osutuda teiste riikide omadest oluliselt nõrgemaks, põhjustades direktiivi kohaldamiseks võetud riiklike õigusaktide suuremat eiramist;

| — | toetab komisjoni otsust püüelda soolise võrdsuse parandamise eesmärgi poole siduvate eesmärkidega seadusandliku ettepaneku abil, mitte toetades isereguleerimise ja/või vabatahtlikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni otsust püüelda soolise võrdsuse parandamise eesmärgi poole siduvate eesmärkidega seadusandliku ettepaneku abil, mitte toetades isereguleerimise ja/või vabatahtlikku lähenemisviisi;

| — | rõhutab, et parima kvalifikatsiooniga kandidaatide valimine tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametikohale peab põhinema läbipaistvatel valikumenetlustel ja kvalifikatsioonikriteeriumitel, ergutades kandideerima kõiki andekaid inimesi; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et parima kvalifikatsiooniga kandidaatide valimine tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametikohale peab põhinema läbipaistvatel valikumenetlustel ja kvalifikatsioonikriteeriumitel, ergutades kandideerima kõiki andekaid inimesi;

| — | rõhutab, et paljudel töökohtadel on taotletavate tulemuste saavutamiseks oluline personali mitmekesisus teadmiste, oskuste, kogemuste, elutingimuste ja soo seisukohast. Seepärast peab komitee oluliseks, et alaesindatud soost kandidaati tuleks eelistada juhul, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki personaalseid omadusi, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et paljudel töökohtadel on taotletavate tulemuste saavutamiseks oluline personali mitmekesisus teadmiste, oskuste, kogemuste, elutingimuste ja soo seisukohast. Seepärast peab komitee oluliseks, et alaesindatud soost kandidaati tuleks eelistada juhul, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki personaalseid omadusi, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks;

| Raportöör: | Andreja POTOČNIK (SI/ALDE), Tržiči aselinnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument | „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid”
  COM(2012) 614 final |

Raportöör:

Andreja POTOČNIK (SI/ALDE), Tržiči aselinnapea

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid”

COM(2012) 614 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

Üldised kaalutlused

| 1. | Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi üks põhiväärtusi ja peamisi eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingus (artikli 3 lõige 3) ja põhiõiguste hartas (artikkel 23). Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on liidu eesmärk kõigi meetmete puhul meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõige 3 on õiguslik alus ELi meetmete võtmisel, mille eesmärk on tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes. |
| --- | --- |

1.

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi üks põhiväärtusi ja peamisi eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingus (artikli 3 lõige 3) ja põhiõiguste hartas (artikkel 23). Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on liidu eesmärk kõigi meetmete puhul meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõige 3 on õiguslik alus ELi meetmete võtmisel, mille eesmärk on tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes.

| 2. | Euroopa Komisjon toob direktiivi ettepanekus, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, välja eesmärgi tagada 2020. aastaks meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus nii, et kummagi soo esindajate osakaal kõigi juhtorgani liikmete hulgas ei ületaks 60 % ega jääks alla 40 %. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjon toob direktiivi ettepanekus, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, välja eesmärgi tagada 2020. aastaks meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus nii, et kummagi soo esindajate osakaal kõigi juhtorgani liikmete hulgas ei ületaks 60 % ega jääks alla 40 %.

| 3. | Komisjon hoiatab, et naiste osakaalu suurenemine äriühingute juhtorganites on olnud liiga aeglane ning viimastel aastatel on keskmine kasv olnud vaid 0,6 protsendipunkti aastas (1). Praegust tempot arvestades võtaks soolise tasakaalu saavutamine kogu Euroopa Liidus aega veel mitukümmend aastat. Olukord on kõige kiiremini ja rohkem paranenud sellistes liikmesriikides ja väljaspool ELi asuvates riikides, kus ühiskonnas valitsevad väärtused ja suhtumine soosivad seesugust arengut ning ka seal, kus kohaldatakse soovitusi ja siduvaid miinimumnõudeid kummagi soo esindatusele. |
| --- | --- |

3.

Komisjon hoiatab, et naiste osakaalu suurenemine äriühingute juhtorganites on olnud liiga aeglane ning viimastel aastatel on keskmine kasv olnud vaid 0,6 protsendipunkti aastas (1). Praegust tempot arvestades võtaks soolise tasakaalu saavutamine kogu Euroopa Liidus aega veel mitukümmend aastat. Olukord on kõige kiiremini ja rohkem paranenud sellistes liikmesriikides ja väljaspool ELi asuvates riikides, kus ühiskonnas valitsevad väärtused ja suhtumine soosivad seesugust arengut ning ka seal, kus kohaldatakse soovitusi ja siduvaid miinimumnõudeid kummagi soo esindatusele.

| 4. | Kõrge kvalifikatsiooniga naiste teadmiste ja oskuste eiramine tähendab paljude võimaluste raiskamist, kuna majanduse elavdamine eeldab ka naiste aktiivset osalemist. Pere- ja tööelu edukaks kokkusobitamiseks tuleb leida uusi, tõhusamaid viise. Meetmed ülikooli lõpetanud naiste tööelu ja kraadiõppe toetamiseks on nende karjääri edendamise seisukohalt otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

4.

Kõrge kvalifikatsiooniga naiste teadmiste ja oskuste eiramine tähendab paljude võimaluste raiskamist, kuna majanduse elavdamine eeldab ka naiste aktiivset osalemist. Pere- ja tööelu edukaks kokkusobitamiseks tuleb leida uusi, tõhusamaid viise. Meetmed ülikooli lõpetanud naiste tööelu ja kraadiõppe toetamiseks on nende karjääri edendamise seisukohalt otsustava tähtsusega.

REGIOONIDE KOMITEE

| 5. | tervitab komisjoni otsust parandada soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ning on nõus, et selles valdkonnas on vaja kiiresti meetmeid võtta; |
| --- | --- |

5.

tervitab komisjoni otsust parandada soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ning on nõus, et selles valdkonnas on vaja kiiresti meetmeid võtta;

| 6. | toetab komisjoni otsust püüelda soolise võrdsuse parandamise eesmärgi poole siduvate eesmärkidega seadusandliku ettepaneku abil, mitte toetades isereguleerimise ja/või vabatahtlikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni otsust püüelda soolise võrdsuse parandamise eesmärgi poole siduvate eesmärkidega seadusandliku ettepaneku abil, mitte toetades isereguleerimise ja/või vabatahtlikku lähenemisviisi;

| 7. | on teadlik sellest, kui määrav ja tõsine viga oleks naiste eemalhoidmine otsustusõigusega ametikohtadest majanduselus ning nende inimressursside potentsiaali kasutamata jätmine. Naiste karjääriarenduse ees olevad tõkked tuleb sihikindlalt kõrvaldada. |
| --- | --- |

7.

on teadlik sellest, kui määrav ja tõsine viga oleks naiste eemalhoidmine otsustusõigusega ametikohtadest majanduselus ning nende inimressursside potentsiaali kasutamata jätmine. Naiste karjääriarenduse ees olevad tõkked tuleb sihikindlalt kõrvaldada.

Üksikasjalik selgitus

| 8. | Komisjoni arvates takistab praegune olukord, kus enamikus liikmesriikides puudub juhtorganisse määratavate isikute kvalifikatsiooninõuete ja valikumenetluse läbipaistvus, olulisel määral parema soolise tasakaalu kujunemist juhtorganite liikmeskonnas ja mõjutab negatiivselt nii juhtorganite liikmete karjääri ja liikumisvabadust kui ka investeerimisotsuseid. |
| --- | --- |

8.

Komisjoni arvates takistab praegune olukord, kus enamikus liikmesriikides puudub juhtorganisse määratavate isikute kvalifikatsiooninõuete ja valikumenetluse läbipaistvus, olulisel määral parema soolise tasakaalu kujunemist juhtorganite liikmeskonnas ja mõjutab negatiivselt nii juhtorganite liikmete karjääri ja liikumisvabadust kui ka investeerimisotsuseid.

| 9. | Direktiivi ettepaneku eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust majandusotsuste tegemisel ja täielikult ära kasutada kogu potentsiaali, et tagada naiste ja meeste võrdsem osalemine äriühingute juhtorganites ning aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

9.

Direktiivi ettepaneku eesmärk on edendada soolist võrdõiguslikkust majandusotsuste tegemisel ja täielikult ära kasutada kogu potentsiaali, et tagada naiste ja meeste võrdsem osalemine äriühingute juhtorganites ning aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele.

| 10. | Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi nõuete rikkumise puhuks ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid, mis võivad muu hulgas hõlmata kohtuorganite poolt määratavaid haldustrahve ning nende poolt tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete määramise või valimise kehtetuks tunnistamist, juhul kui see on vastuolus siseriiklike sätetega. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi nõuete rikkumise puhuks ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid, mis võivad muu hulgas hõlmata kohtuorganite poolt määratavaid haldustrahve ning nende poolt tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete määramise või valimise kehtetuks tunnistamist, juhul kui see on vastuolus siseriiklike sätetega.

| 11. | Liikmesriigid annavad komisjonile aru kõnealuse direktiivi rakendamisest. Need aruanded peavad sisaldama ka teavet kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigid annavad komisjonile aru kõnealuse direktiivi rakendamisest. Need aruanded peavad sisaldama ka teavet kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete kohta.

| 12. | Direktiiv ei hõlma väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. |
| --- | --- |

12.

Direktiiv ei hõlma väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid.

REGIOONIDE KOMITEE

| 13. | rõhutab, et parima kvalifikatsiooniga kandidaatide valimine tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametikohale peab põhinema läbipaistvatel valikumenetlustel ja kvalifikatsioonikriteeriumitel, ergutades kandideerima kõiki andekaid inimesi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et parima kvalifikatsiooniga kandidaatide valimine tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametikohale peab põhinema läbipaistvatel valikumenetlustel ja kvalifikatsioonikriteeriumitel, ergutades kandideerima kõiki andekaid inimesi;

| 14. | rõhutab, et paljudel töökohtadel on taotletavate tulemuste saavutamiseks oluline personali mitmekesisus teadmiste, oskuste, kogemuste, elutingimuste ja soo seisukohast. Seepärast peab komitee oluliseks, et alaesindatud soost kandidaati tuleks eelistada juhul, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki personaalseid omadusi, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et paljudel töökohtadel on taotletavate tulemuste saavutamiseks oluline personali mitmekesisus teadmiste, oskuste, kogemuste, elutingimuste ja soo seisukohast. Seepärast peab komitee oluliseks, et alaesindatud soost kandidaati tuleks eelistada juhul, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki personaalseid omadusi, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks;

| 15. | on teadlik sellest, et oluline on austada ettevõtjate põhiõigust tegutseda sekkumiseta, ent samuti on oluline austada soolist võrdõiguslikkust, mis on ELi üks põhiväärtusi. Kõnealuse direktiivi, milles kehtestatakse miinimumstandard, eesmärk on tagada kõigis liikmesriikides mõlemale soole võrdsed tingimused ja parandada sellega siseturu majanduslikke tingimusi; |
| --- | --- |

15.

on teadlik sellest, et oluline on austada ettevõtjate põhiõigust tegutseda sekkumiseta, ent samuti on oluline austada soolist võrdõiguslikkust, mis on ELi üks põhiväärtusi. Kõnealuse direktiivi, milles kehtestatakse miinimumstandard, eesmärk on tagada kõigis liikmesriikides mõlemale soole võrdsed tingimused ja parandada sellega siseturu majanduslikke tingimusi;

| 16. | on veendunud, et ettepanekuga ei rikuta subsidiaarsuse põhimõtet, sest see põhineb ELi aluslepingute selgel seaduslikul alusel ja loob tõelist Euroopa lisaväärtust, käsitledes Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse poliitilist eesmärki ja tagades õiguskindluse rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevate ettevõtjate jaoks, kelle piiriüleseid toiminguid võiksid praegused erinevused soolist võrdõiguslikkust äriühingute juhtkondades käsitlevates eeskirjades negatiivselt mõjutada; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et ettepanekuga ei rikuta subsidiaarsuse põhimõtet, sest see põhineb ELi aluslepingute selgel seaduslikul alusel ja loob tõelist Euroopa lisaväärtust, käsitledes Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse poliitilist eesmärki ja tagades õiguskindluse rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevate ettevõtjate jaoks, kelle piiriüleseid toiminguid võiksid praegused erinevused soolist võrdõiguslikkust äriühingute juhtkondades käsitlevates eeskirjades negatiivselt mõjutada;

| 17. | rõhutab, et oluline on meetmete toetamine Euroopa tasandil ja ühtse üleeuroopalise õigusraamistiku tagamine selles valdkonnas. Praegune olukord, kus igal liikmesriigil on oma standardid ja õigusaktid, põhjustab ebakindlust siseturu toimimises, sest paljud noteeritud ettevõtted tegutsevad rohkem kui ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et oluline on meetmete toetamine Euroopa tasandil ja ühtse üleeuroopalise õigusraamistiku tagamine selles valdkonnas. Praegune olukord, kus igal liikmesriigil on oma standardid ja õigusaktid, põhjustab ebakindlust siseturu toimimises, sest paljud noteeritud ettevõtted tegutsevad rohkem kui ühes liikmesriigis;

| 18. | on seisukohal, et mõttekas oleks kehtestada kõigis liikmesriikides sarnased sanktsioonid, et saavutada eesmärk tagada võrdsed tingimused ja sidus õigusraamistik kogu ELis. Vastasel korral võivad mõne liikmesriigi takistavad tegurid osutuda teiste riikide omadest oluliselt nõrgemaks, põhjustades direktiivi kohaldamiseks võetud riiklike õigusaktide suuremat eiramist; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et mõttekas oleks kehtestada kõigis liikmesriikides sarnased sanktsioonid, et saavutada eesmärk tagada võrdsed tingimused ja sidus õigusraamistik kogu ELis. Vastasel korral võivad mõne liikmesriigi takistavad tegurid osutuda teiste riikide omadest oluliselt nõrgemaks, põhjustades direktiivi kohaldamiseks võetud riiklike õigusaktide suuremat eiramist;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et asjakohane oleks panna suurem rõhk soolise tasakaalu parandamisele kõigi juhtorgani liikmete, mitte ainult tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et asjakohane oleks panna suurem rõhk soolise tasakaalu parandamisele kõigi juhtorgani liikmete, mitte ainult tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas;

| 20. | hoiatab, et jätkuvalt takistavad teatud tegurid naistel juhtivatele ametikohtadele asumist. Üks neist on see, et puuduvad meetmed, mis hõlbustaksid töö- ja pereelu ühitamist. |
| --- | --- |

20.

hoiatab, et jätkuvalt takistavad teatud tegurid naistel juhtivatele ametikohtadele asumist. Üks neist on see, et puuduvad meetmed, mis hõlbustaksid töö- ja pereelu ühitamist.

Tähtsus piirkondliku ja kohaliku tasandi jaoks

REGIOONIDE KOMITEE

| 21. | on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad püüdma tagada suuremat võrdsust. Sugude võrdne esindatus ei ole mitte ainult tõelise demokraatia ja õiglase ühiskonna eeltingimus, vaid see on ka oluline eeldus ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad püüdma tagada suuremat võrdsust. Sugude võrdne esindatus ei ole mitte ainult tõelise demokraatia ja õiglase ühiskonna eeltingimus, vaid see on ka oluline eeldus ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks;

| 22. | on seisukohal, et 2018. aasta on asjakohane tähtaeg alaesindatud soo 40 %-lise esindatuse tagamiseks juhtudel, kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad on (riigile kuuluvate) ettevõtete juhatuste liikmed; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et 2018. aasta on asjakohane tähtaeg alaesindatud soo 40 %-lise esindatuse tagamiseks juhtudel, kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad on (riigile kuuluvate) ettevõtete juhatuste liikmed;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et riigiettevõtted peaksid andma alaesindatud soo 40 %-lise osakaalu saavutamisel eraettevõtetele head eeskuju. |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et riigiettevõtted peaksid andma alaesindatud soo 40 %-lise osakaalu saavutamisel eraettevõtetele head eeskuju.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Preambul

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 8 ja artikli 157 lõiget
  lõikeid 3 ja 4, |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 8 ja artikli 157 lõiget
  lõikeid 3 ja 4,

Motivatsioon

Kooskõlas arvamuse eelnõu punktiga 1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8 tuleb nimetada direktiivi seaduslike aluste hulgas, sest selles määratletakse sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidu horisontaalse eesmärgina.

Muudatusettepanek 2

Preambul

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

Motivatsioon

Kooskõlas arvamuse eelnõu punktiga 1.

Muudatusettepanek 3

Preambul

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

Motivatsioon

Kooskõlas arvamuse eelnõu punktiga 1.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Börsil noteeritud äriühingud on majandusliku tähtsuse, nähtavuse ja turumõju seisukohalt eriti tähtsal positsioonil. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid kohaldada selliste börsil noteeritud äriühingute suhtes, mida käsitatakse kui liikmesriigis asutatud äriühinguid, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Börsil noteeritud äriühingud on eeskujuks kogu majandusvaldkonnale ning nende toimimisviisi järgivad tõenäoliselt ka teised äriühingud. Börsil noteeritud äriühingute avalik olemus nõuab, et nende tegevust tuleks seoses avaliku huviga reguleerida rohkem. | Börsil noteeritud äriühingud on majandusliku tähtsuse, nähtavuse ja turumõju seisukohalt eriti tähtsal positsioonil. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid kohaldada selliste börsil noteeritud äriühingute suhtes, mida käsitatakse kui liikmesriigis asutatud äriühinguid, mille peakorter asub liikmesriigis ja mille väärtpaberitega
  aktsiatega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (3) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Börsil noteeritud äriühingud on eeskujuks kogu majandusvaldkonnale ning nende toimimisviisi järgivad tõenäoliselt ka teised äriühingud. Börsil noteeritud äriühingute avalik olemus nõuab, et nende tegevust tuleks seoses avaliku huviga reguleerida rohkem. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Börsil noteeritud äriühingud on majandusliku tähtsuse, nähtavuse ja turumõju seisukohalt eriti tähtsal positsioonil. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid kohaldada selliste börsil noteeritud äriühingute suhtes, mida käsitatakse kui liikmesriigis asutatud äriühinguid, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Börsil noteeritud äriühingud on eeskujuks kogu majandusvaldkonnale ning nende toimimisviisi järgivad tõenäoliselt ka teised äriühingud. Börsil noteeritud äriühingute avalik olemus nõuab, et nende tegevust tuleks seoses avaliku huviga reguleerida rohkem.

Börsil noteeritud äriühingud on majandusliku tähtsuse, nähtavuse ja turumõju seisukohalt eriti tähtsal positsioonil. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid kohaldada selliste börsil noteeritud äriühingute suhtes, mida käsitatakse kui liikmesriigis asutatud äriühinguid, mille peakorter asub liikmesriigis ja mille väärtpaberitega
  aktsiatega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (3) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Börsil noteeritud äriühingud on eeskujuks kogu majandusvaldkonnale ning nende toimimisviisi järgivad tõenäoliselt ka teised äriühingud. Börsil noteeritud äriühingute avalik olemus nõuab, et nende tegevust tuleks seoses avaliku huviga reguleerida rohkem.

Motivatsioon

Turvalisemad kriteeriumid selle määratlemiseks, kas äriühing kuulub selle direktiivi kohaldamisalasse, on äriühingu peakorteri asukoht (mitte asukoht, kus ta on registreeritud) ja tema aktsiad, mitte väärpaberid.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mitmes liikmesriigis on võimalus või kohustus määrata või valida teatav osa tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest äriühingu töötajate ja/või töötajate organisatsiooni liikmete hulgast kooskõlas asjaomase liikmesriigi õiguse või tavadega. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada kõikide tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete, kaasa arvatud töötajate esindajate suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid välja töötama kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikud praktilised menetlused, võttes arvesse asjaolu, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulka kuuluvad ka mõned töötajate esindajad. | Mitmes liikmesriigis on võimalus või kohustus määrata või valida teatav osa tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest äriühingu töötajate ja/või töötajate organisatsiooni liikmete hulgast kooskõlas asjaomase liikmesriigi õiguse või tavadega. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada kõikide tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete, kaasa arvatud töötajate esindajate suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid välja töötama kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikud praktilised menetlused, võttes arvesse asjaolu, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulka kuuluvad ka mõned töötajate esindajad, arvestades selliste esindajate valimisele/nimetamisele kohaldatavaid erimenetlusi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Mitmes liikmesriigis on võimalus või kohustus määrata või valida teatav osa tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest äriühingu töötajate ja/või töötajate organisatsiooni liikmete hulgast kooskõlas asjaomase liikmesriigi õiguse või tavadega. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada kõikide tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete, kaasa arvatud töötajate esindajate suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid välja töötama kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikud praktilised menetlused, võttes arvesse asjaolu, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulka kuuluvad ka mõned töötajate esindajad.

Mitmes liikmesriigis on võimalus või kohustus määrata või valida teatav osa tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest äriühingu töötajate ja/või töötajate organisatsiooni liikmete hulgast kooskõlas asjaomase liikmesriigi õiguse või tavadega. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada kõikide tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete, kaasa arvatud töötajate esindajate suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid välja töötama kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikud praktilised menetlused, võttes arvesse asjaolu, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulka kuuluvad ka mõned töötajate esindajad, arvestades selliste esindajate valimisele/nimetamisele kohaldatavaid erimenetlusi.

Motivatsioon

Soolise võrdõiguslikkuse kaalutlused peavad käima käsikäes demokraatlike valimis-/nimetamismenetlustega, mida liikmesriikide ametiühingud kohaldavad.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuna töötajaskonna soolisel koosseisul on otsene mõju alaesindatud soost kandidaatide olemasolule, võivad liikmesriigid ette näha, et juhul kui alaesindatud soost töötajaid on alla 10 protsendi töötajaskonnast, ei pea asjaomane äriühing käesolevas direktiivis sätestatud eesmärki täitma. | Kuna töötajaskonna soolisel koosseisul on otsene mõju alaesindatud soost kandidaatide olemasolule, võivad liikmesriigid ette näha, et juhul kui alaesindatud soost töötajaid on alla 10 protsendi töötajaskonnast, ei pea asjaomane äriühing käesolevas direktiivis sätestatud eesmärki täitma. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kuna töötajaskonna soolisel koosseisul on otsene mõju alaesindatud soost kandidaatide olemasolule, võivad liikmesriigid ette näha, et juhul kui alaesindatud soost töötajaid on alla 10 protsendi töötajaskonnast, ei pea asjaomane äriühing käesolevas direktiivis sätestatud eesmärki täitma.

Kuna töötajaskonna soolisel koosseisul on otsene mõju alaesindatud soost kandidaatide olemasolule, võivad liikmesriigid ette näha, et juhul kui alaesindatud soost töötajaid on alla 10 protsendi töötajaskonnast, ei pea asjaomane äriühing käesolevas direktiivis sätestatud eesmärki täitma.

Motivatsioon

Käesolev muudatusettepanek on seotud komitee arvamuse (st raportööri enda esitatud) muudatusettepanekuga 11 seadusandliku ettepaneku artikli 4 lõike 6 kohta.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuna börsil noteeritud äriühingud peaksid püüdma suurendada alaesindatud soo osakaalu kõigil otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevas direktiivis sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega. | Kuna börsil noteeritud äriühingud peaksid püüdma suurendada alaesindatud soo osakaalu kõigil otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevas direktiivis sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kuna börsil noteeritud äriühingud peaksid püüdma suurendada alaesindatud soo osakaalu kõigil otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevas direktiivis sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.

Kuna börsil noteeritud äriühingud peaksid püüdma suurendada alaesindatud soo osakaalu kõigil otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevas direktiivis sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.

Motivatsioon

See punkt muudab teksti asjatult nõrgemaks.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks avaldada ja, kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse märkida, missuguseid meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi. | Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks avaldada ja, kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse märkida, missuguseid meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi,
  määrates kindlaks nende täitmise tähtaja, mis ei saa mitte mingil juhul ületada käesoleva direktiivi kehtivusaega
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks avaldada ja, kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse märkida, missuguseid meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi.

Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks avaldada ja, kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse märkida, missuguseid meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi,
  määrates kindlaks nende täitmise tähtaja, mis ei saa mitte mingil juhul ületada käesoleva direktiivi kehtivusaega
  .

Motivatsioon

Tegemist on terminoloogilise muudatusega: direktiivi eesmärk on saavutada sugudevaheline tasakaal sõltumatult sellest, kas praegune tasakaalustamatus tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas tuleneb sooküsimustest. [Tõlkija märkus: Muudatusettepaneku esitajad soovivad täpsemini välja tuua hispaaniakeelsete sõnade „género” ja „sexo” (mõlemad tähendavad eesti keeles „sugu”) erinevuse.] Lisatav tekst: on vältimatu määrata kindlaks meetme käivitamise tähtaeg, et vältida olukorda, kus eesmärkide saavutamine on jäetud ettevõtte otsustada.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kooskõlas ettepanekuga minimaalselt ühtlustada äriühingu üldjuhtimise nõuded seoses ametissenimetamise otsustega, mis peavad olema tehtud objektiivsete kvalifikatsioonikriteeriumide alusel, et saavutada sooline tasakaal tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, võivad liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel miinimumstandardist kaugemale minna. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kooskõlas ettepanekuga minimaalselt ühtlustada äriühingu üldjuhtimise nõuded seoses ametissenimetamise otsustega, mis peavad olema tehtud objektiivsete kvalifikatsioonikriteeriumide alusel, et saavutada sooline tasakaal tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, võivad liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel miinimumstandardist kaugemale minna.

Motivatsioon

Liikmesriigid, kes on juba saavutanud või püüavad saavutada paremaid tulemusi soolise tasakaalu osas tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, võivad seda teha.

Muudatusettepanek 10

Artikli 2 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „börsil noteeritud äriühing” – liikmesriigis asutatud äriühing, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses; | „börsil noteeritud äriühing” – liikmesriigis asutatud äriühing, mille peakorter asub liikmesriigis ja mille väärtpaberitega
  aktsiatega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

„börsil noteeritud äriühing” – liikmesriigis asutatud äriühing, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses;

„börsil noteeritud äriühing” – liikmesriigis asutatud äriühing, mille peakorter asub liikmesriigis ja mille väärtpaberitega
  aktsiatega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses;

Motivatsioon

Turvalisemad kriteeriumid selle määratlemiseks, kas äriühing kuulub selle direktiivi kohaldamisalasse, on äriühingu peakorteri asukoht (mitte asukoht, kus ta on registreeritud) ja tema aktsiad, mitte väärpaberid.

Muudatusettepanek 11

Artikli 2 lõige 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „väike ja keskmise suurusega ettevõtja” ehk „VKE”– äriühing, kus on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot või, kui VKE asub liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastavaid summasid selle liikmesriigi vääringus; | „väike ja keskmise suurusega ettevõtja” ehk „VKE”– äriühing, kus on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot või, kui VKE peakorter asub liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastavaid summasid selle liikmesriigi vääringus; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

„väike ja keskmise suurusega ettevõtja” ehk „VKE”– äriühing, kus on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot või, kui VKE asub liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastavaid summasid selle liikmesriigi vääringus;

„väike ja keskmise suurusega ettevõtja” ehk „VKE”– äriühing, kus on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot või, kui VKE peakorter asub liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastavaid summasid selle liikmesriigi vääringus;

Motivatsioon

Turvalisem kriteerium selle määratlemiseks, kas äriühing kuulub selle direktiivi kohaldamisalasse, on äriühingu peakorteri asukoht (mitte asukoht, kus ta on registreeritud).

Muudatusettepanek 12

Artikli 4 lõige 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad ette näha, et börsil noteeritud äriühingud, kelle töötajaskonnas on alaesindatud soost töötajaid alla 10 protsendi, ei pea täitma lõikes 1 sätestatud eesmärki. | Liikmesriigid võivad ette näha, et börsil noteeritud äriühingud, kelle töötajaskonnas on alaesindatud soost töötajaid alla 10 protsendi, ei pea täitma lõikes 1 sätestatud eesmärki. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad ette näha, et börsil noteeritud äriühingud, kelle töötajaskonnas on alaesindatud soost töötajaid alla 10 protsendi, ei pea täitma lõikes 1 sätestatud eesmärki.

Liikmesriigid võivad ette näha, et börsil noteeritud äriühingud, kelle töötajaskonnas on alaesindatud soost töötajaid alla 10 protsendi, ei pea täitma lõikes 1 sätestatud eesmärki.

Motivatsioon

Kuna tegevjuhtkonda mittekuuluvad juhtorgani liikmed täidavad põhiliselt järelevalveülesandeid, on ka lihtsam leida kvalifitseeritud kandidaate väljaspool äriühingut ning ka väljaspool sektorit, milles äriühing tegutseb. See kaalutlus on väga oluline selliste majandusvaldkondade puhul, kus üks sugudest on tööjõu hulgas eriti alaesindatud. Seepärast ei näe komitee põhjust, miks börsil noteeritud äriühingud, kelle töötajaskonnas on alaesindatud soost töötajaid alla 10 protsendi, ei peaks täitma lõikes 1 sätestatud eesmärki.

Muudatusettepanek 13

Artikli 4 lõige 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega. | Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.

Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.

Motivatsioon

See punkt muudab teksti asjatult nõrgemaks Muudatusettepanek on kooskõlas põhjenduse 32 väljajätmisega.

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui börsil noteeritud äriühing ei täida artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärke või käesoleva artikli lõike 1 kohaselt võetud individuaalseid kohustusi, tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabesse lisada ka eesmärkide või kohustuste täitmata jätmise põhjused ning kirjeldada meetmeid, mida asjaomane äriühing on eesmärkide või kohustuste täitmiseks võtnud või kavatseb võtta. | Kui börsil noteeritud äriühing ei täida artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärke või käesoleva artikli lõike 1 kohaselt võetud individuaalseid kohustusi, tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabesse lisada ka eesmärkide või kohustuste täitmata jätmise põhjused ning kirjeldada meetmeid, mida asjaomane äriühing on eesmärkide või kohustuste täitmiseks võtnud või kavatseb võtta,
  määrates kindlaks nende täitmise tähtaja, mis ei saa mitte mingil juhul ületada käesoleva direktiivi kehtivusaega
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kui börsil noteeritud äriühing ei täida artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärke või käesoleva artikli lõike 1 kohaselt võetud individuaalseid kohustusi, tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabesse lisada ka eesmärkide või kohustuste täitmata jätmise põhjused ning kirjeldada meetmeid, mida asjaomane äriühing on eesmärkide või kohustuste täitmiseks võtnud või kavatseb võtta.

Kui börsil noteeritud äriühing ei täida artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärke või käesoleva artikli lõike 1 kohaselt võetud individuaalseid kohustusi, tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabesse lisada ka eesmärkide või kohustuste täitmata jätmise põhjused ning kirjeldada meetmeid, mida asjaomane äriühing on eesmärkide või kohustuste täitmiseks võtnud või kavatseb võtta,
  määrates kindlaks nende täitmise tähtaja, mis ei saa mitte mingil juhul ületada käesoleva direktiivi kehtivusaega
  .

Motivatsioon

On vältimatu määrata kindlaks meetme käivitamise tähtaeg, et vältida olukorda, kus eesmärkide saavutamine on jäetud ettevõtte otsustada.

Muudatusettepanek 15

Artikkel 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus nende territooriumil asutatud äriühingutes, tingimusel et see ei too kaasa põhjendamatut diskrimineerimist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist. | Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus nende territooriumil asutatud äriühingutes, mille peakorteri asub nende territooriumil, tingimusel et see ei too kaasa põhjendamatut diskrimineerimist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus nende territooriumil asutatud äriühingutes, tingimusel et see ei too kaasa põhjendamatut diskrimineerimist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist.

Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus nende territooriumil asutatud äriühingutes, mille peakorteri asub nende territooriumil, tingimusel et see ei too kaasa põhjendamatut diskrimineerimist ega takista siseturu nõuetekohast toimimist.

Motivatsioon

Turvalisem kriteerium selle määratlemiseks, kas äriühing kuulub selle direktiivi kohaldamisalasse, on äriühingu peakorteri asukoht (mitte asukoht, kus ta on registreeritud).

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Vt eduaruanne „Women in economic decision-making in the EU”, märts 2012 (http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/women-on-boards_en.pdf).

1

(2)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

3

---

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/42

---

Regioonide Komitee arvamus „Keskkonnamõju hindamise direktiivi läbivaatamine”

2013/C 218/07

REGIOONIDE KOMITEE

| — | nõuab, et keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 2 lõikes 3 kavandatud kooskõlastatud või ühised menetlused peaksid olema vabatahtlikud ning selgelt peaks olema märgitud, millised muud ELi õigusaktid selle sätte kohaldamisalasse kuuluvad; |
| --- | --- |

—

nõuab, et keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 2 lõikes 3 kavandatud kooskõlastatud või ühised menetlused peaksid olema vabatahtlikud ning selgelt peaks olema märgitud, millised muud ELi õigusaktid selle sätte kohaldamisalasse kuuluvad;

| — | ei nõustu artikli 5 lõike 2 ettepanekuga kehtestada sisu määramise kohustus eranditult kõigile juhtumitele Vastutus keskkonnaaruandes esitatud teabe asjakohase ulatuse ja üksikasjalikkuse astme eest peab lasuma jätkuvalt arendajal; |
| --- | --- |

—

ei nõustu artikli 5 lõike 2 ettepanekuga kehtestada sisu määramise kohustus eranditult kõigile juhtumitele Vastutus keskkonnaaruandes esitatud teabe asjakohase ulatuse ja üksikasjalikkuse astme eest peab lasuma jätkuvalt arendajal;

| — | nõuab, et keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 5 lõikega 3 tuleks võimaldada kasutada eri liikmesriikides loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks, sh need süsteemid, kus aruannete kontrollimine toimub pädevate asutuste või keskkonnaasutuste siseselt; |
| --- | --- |

—

nõuab, et keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 5 lõikega 3 tuleks võimaldada kasutada eri liikmesriikides loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks, sh need süsteemid, kus aruannete kontrollimine toimub pädevate asutuste või keskkonnaasutuste siseselt;

| — | tervitab artikli 6 lõikega 7 konsulteerimisele 30 päeva pikkuse miinimumtähtaja kehtestamist. Siiski peab kõnealusest miinimumtähtajast pikemate tähtaegade kehtestamine jääma liikmesriikide otsustada; |
| --- | --- |

—

tervitab artikli 6 lõikega 7 konsulteerimisele 30 päeva pikkuse miinimumtähtaja kehtestamist. Siiski peab kõnealusest miinimumtähtajast pikemate tähtaegade kehtestamine jääma liikmesriikide otsustada;

| — | nõuab, et muudetaks ettepaneku artikli 8 lõiget 1 teostusloa andmise otsus kohta, et võtta arvesse liikmesriikide eri süsteeme, ning soovitab direktiivis täpsustada ka keskkonnamõju hindamise kehtivusaja, kuna see aitab kaasa keskkonnamõju hindamise kvaliteedi ja sellest tulenevalt ka tõhususe parandamisele; |
| --- | --- |

—

nõuab, et muudetaks ettepaneku artikli 8 lõiget 1 teostusloa andmise otsus kohta, et võtta arvesse liikmesriikide eri süsteeme, ning soovitab direktiivis täpsustada ka keskkonnamõju hindamise kehtivusaja, kuna see aitab kaasa keskkonnamõju hindamise kvaliteedi ja sellest tulenevalt ka tõhususe parandamisele;

| — | suhtub kriitiliselt sellesse, et projektide keskkonnamõju hindamise läbiviimise otsustele seataks siduv ajaraamistik (artikli 8 lõige 3). Ajaraami kehtestamisega taotletav menetluse kiirendamine saavutatakse paremini liikmesriikide diferentseeritud eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

suhtub kriitiliselt sellesse, et projektide keskkonnamõju hindamise läbiviimise otsustele seataks siduv ajaraamistik (artikli 8 lõige 3). Ajaraami kehtestamisega taotletav menetluse kiirendamine saavutatakse paremini liikmesriikide diferentseeritud eeskirjadega;

| — | nõuab, et sätestataks üleminekueeskirjad nii, et hilises menetlusetapis toimuks projektide keskkonnamõju hindamine senise keskkonnamõju hindamise direktiivi järgi. |
| --- | --- |

—

nõuab, et sätestataks üleminekueeskirjad nii, et hilises menetlusetapis toimuks projektide keskkonnamõju hindamine senise keskkonnamõju hindamise direktiivi järgi.

| Raportöör | Marek SOWA (PL/EPP), Małopolska vojevoodkonna marssal |
| --- | --- |
| Viitedokument | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta
  COM(2012) 628 final |

Raportöör

Marek SOWA (PL/EPP), Małopolska vojevoodkonna marssal

Viitedokument

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta

COM(2012) 628 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   
  Üldmärkused

| 1. | rõhutab, et Euroopa keskkonnamõju hindamise õigusraamistikus kavandatavad muudatused on nii mõneski mõttes vajalikud ja tervitatavad. Komitee rõhutab siiski, et kõik muudatused peaksid olema tasakaalus ühelt poolt keskkonnakaitse nõuete ja teiselt poolt majandusliku arenguga. Liiga pikk teostusloa andmise menetlus võib ohustada majanduslikke ja sotsiaalseid huve ning võib ohtu seada ELi kui terviku konkurentsivõime. Paljudel juhtudel ei edendaks see ka keskkonnakaitset ega inimeste tervist ja elukvaliteeti. Menetluste ja dokumentide kvaliteeti ning järjepidevust puudutavad muudatused tuleb ellu viia viisil, mis kindlustaks tõhusa ja toimiva otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa keskkonnamõju hindamise õigusraamistikus kavandatavad muudatused on nii mõneski mõttes vajalikud ja tervitatavad. Komitee rõhutab siiski, et kõik muudatused peaksid olema tasakaalus ühelt poolt keskkonnakaitse nõuete ja teiselt poolt majandusliku arenguga. Liiga pikk teostusloa andmise menetlus võib ohustada majanduslikke ja sotsiaalseid huve ning võib ohtu seada ELi kui terviku konkurentsivõime. Paljudel juhtudel ei edendaks see ka keskkonnakaitset ega inimeste tervist ja elukvaliteeti. Menetluste ja dokumentide kvaliteeti ning järjepidevust puudutavad muudatused tuleb ellu viia viisil, mis kindlustaks tõhusa ja toimiva otsustusprotsessi;

| 2. | täheldab, et sellegipoolest on suuri kahtlusi seoses mõnede muudatustega, mis pikendaksid menetluse peamisi etappe; |
| --- | --- |

2.

täheldab, et sellegipoolest on suuri kahtlusi seoses mõnede muudatustega, mis pikendaksid menetluse peamisi etappe;

| 3. | tuletab meelde, et keskkonnamõju hindamise direktiivi kavandatud läbivaatamine avaldab märkimisväärset mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellel on kavandatud meetmete elluviimisel keskne roll. Regioonide Komitee on erinevalt Euroopa Komisjoni ootusest arvamusel, et keskkonnamõju hindamise direktiivi mitmed kavandatud muudatused toovad kaasa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste halduskoormuse suurenemise nii korralduse, juhtimise kui ka kulude osas. Sellega seoses kutsub Regioonide Komitee üles vältima igasugust vastutuse ülekandmist arendajalt pädevale asutusele; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et keskkonnamõju hindamise direktiivi kavandatud läbivaatamine avaldab märkimisväärset mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellel on kavandatud meetmete elluviimisel keskne roll. Regioonide Komitee on erinevalt Euroopa Komisjoni ootusest arvamusel, et keskkonnamõju hindamise direktiivi mitmed kavandatud muudatused toovad kaasa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste halduskoormuse suurenemise nii korralduse, juhtimise kui ka kulude osas. Sellega seoses kutsub Regioonide Komitee üles vältima igasugust vastutuse ülekandmist arendajalt pädevale asutusele;

| 4. | tõdeb, et mis tahes täiendavaid kulusid või halduskoormust riigiasutuste jaoks tuleks kaaluda kavandatavate muudatuste sotsiaal-majanduslike ja keskkonnaalaste eeliste seisukohast, nii et pikaajalised kasud kaaluksid üles kulutused; |
| --- | --- |

4.

tõdeb, et mis tahes täiendavaid kulusid või halduskoormust riigiasutuste jaoks tuleks kaaluda kavandatavate muudatuste sotsiaal-majanduslike ja keskkonnaalaste eeliste seisukohast, nii et pikaajalised kasud kaaluksid üles kulutused;

| 5. | rõhutab, et direktiiv võib kohapeal olla edukas vaid juhul, kui riigiasutused ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loovad hästitoimivad institutsioonilised struktuurid, millele tagatakse vajalikud rahalised ja inimressursid, mis võimaldaksid aktiivselt kaasata kõik pädevad haldusüksused ja eelkõige keskkonnaküsimuste eest vastutavad üksused. Komitee toonitab, et pidevalt on vaja suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust, mis peaks hõlmama tihedamat koostööd olemasolevate riiklike keskkonnamõju hindamise keskustega ja nende toetamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et direktiiv võib kohapeal olla edukas vaid juhul, kui riigiasutused ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loovad hästitoimivad institutsioonilised struktuurid, millele tagatakse vajalikud rahalised ja inimressursid, mis võimaldaksid aktiivselt kaasata kõik pädevad haldusüksused ja eelkõige keskkonnaküsimuste eest vastutavad üksused. Komitee toonitab, et pidevalt on vaja suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust, mis peaks hõlmama tihedamat koostööd olemasolevate riiklike keskkonnamõju hindamise keskustega ja nende toetamist;

| 6. | nõuab suuremat terminoloogilist järjepidevust direktiivi eelnõu ja selle lisade tekstis, et suurendada õiguskindlust; |
| --- | --- |

6.

nõuab suuremat terminoloogilist järjepidevust direktiivi eelnõu ja selle lisade tekstis, et suurendada õiguskindlust;

| 7. | toetab kavatsust parandada keskkonnaaruannete kvaliteeti. Sellegipoolest peaks keskkonnamõju hindamise direktiiv võimaldama kasutada eri liikmesriikides, piirkondades ja linnades loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks; |
| --- | --- |

7.

toetab kavatsust parandada keskkonnaaruannete kvaliteeti. Sellegipoolest peaks keskkonnamõju hindamise direktiiv võimaldama kasutada eri liikmesriikides, piirkondades ja linnades loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks;

| 8. | leiab, et uutes sätetes ei arvestata piisavalt eri keskkonnamõju hindamise süsteemidega (näiteks keskkonnamõju hindamise menetlus ja teostusloa menetlus võidakse läbi viia koos või eraldi); |
| --- | --- |

8.

leiab, et uutes sätetes ei arvestata piisavalt eri keskkonnamõju hindamise süsteemidega (näiteks keskkonnamõju hindamise menetlus ja teostusloa menetlus võidakse läbi viia koos või eraldi);

B.   
  Kohaldamisala – artikkel 1

| 9. | soovib selgitust artikli 1 lõikes 2 „projekti” määratluse laiendamise kohta selliselt, et see hõlmaks lammutustöid. Komitee leiab, et kui sättega soovitakse kehtestada võimalik keskkonnamõju hindamine I või II lisas loetletud kõikide projektide lammutustööde puhul, võib see viia halduskoormuse märkimisväärse suurenemiseni. Komitee on seisukohal, et kohustus viia lammutustööde puhul läbi keskkonnamõju hindamine peaks piirduma vaid I ja II lisas selgelt määratletud juhtudega lõppetapis projekti lammutus- või demonteerimistööde puhul või projekti elluviimiseks vajalike lammutustööde puhul; |
| --- | --- |

9.

soovib selgitust artikli 1 lõikes 2 „projekti” määratluse laiendamise kohta selliselt, et see hõlmaks lammutustöid. Komitee leiab, et kui sättega soovitakse kehtestada võimalik keskkonnamõju hindamine I või II lisas loetletud kõikide projektide lammutustööde puhul, võib see viia halduskoormuse märkimisväärse suurenemiseni. Komitee on seisukohal, et kohustus viia lammutustööde puhul läbi keskkonnamõju hindamine peaks piirduma vaid I ja II lisas selgelt määratletud juhtudega lõppetapis projekti lammutus- või demonteerimistööde puhul või projekti elluviimiseks vajalike lammutustööde puhul;

| 10. | kutsub üles uuesti läbi vaatama nii mõiste „teostusluba” määratluse kui ka selle kasutuse direktiivi põhitekstis, arvestades asjaolu, et teenuste direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul) ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse ja selle rakendamine on võimaldanud liikmesriikides kaotada nõude taotleda teatavate teenuste arendamiseks eellubasid, asendades need järelkontrollidega; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles uuesti läbi vaatama nii mõiste „teostusluba” määratluse kui ka selle kasutuse direktiivi põhitekstis, arvestades asjaolu, et teenuste direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul) ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse ja selle rakendamine on võimaldanud liikmesriikides kaotada nõude taotleda teatavate teenuste arendamiseks eellubasid, asendades need järelkontrollidega;

| 11. | tervitab seda, et keskkonnamõju hindamise kohustusest vabastatakse sellised projektid, „mille ainus eesmärk on riigikaitse või tsiviilhädaolukorras reageerimine”. Selleks et seda sätet ei kuritarvitataks ja et keskkonnamõju hindamisest ei vabastataks liiga palju projekte, võiks direktiivi lisada näitliku loetelu sellistest tsiviilhädaolukorra projektidest, võttes samuti arvesse Euroopa Solidaarsusfondist toetatavaid projekte; |
| --- | --- |

11.

tervitab seda, et keskkonnamõju hindamise kohustusest vabastatakse sellised projektid, „mille ainus eesmärk on riigikaitse või tsiviilhädaolukorras reageerimine”. Selleks et seda sätet ei kuritarvitataks ja et keskkonnamõju hindamisest ei vabastataks liiga palju projekte, võiks direktiivi lisada näitliku loetelu sellistest tsiviilhädaolukorra projektidest, võttes samuti arvesse Euroopa Solidaarsusfondist toetatavaid projekte;

| 12. | avaldab kahetsust selle üle, et direktiivi ettepanek ei hõlma I ja II lisa läbivaatamist, sest sellega jäetakse kasutamata võimalus nende kohandamiseks ja vajadusel nende kohaldamisala piiramiseks, võttes aluseks senised kogemused. Komitee kordab oma üleskutset kehtestada õigusliku selguse suurendamiseks ELi miinimumkünnised. See vähendaks ettevõtjate kohtlemise erinevusi ELis ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldus- ja rahalist koormust eri liikmesriikides. On täheldatud, et künniste kehtestamisel ületavad mõned liikmesriigid sageli oma kaalutlusõiguse piire kas võttes arvesse ainult teatud III lisas esitatud valikukriteeriumi või jättes mõned projektid juba eelnevalt välja. Künniste ühtlustamisel tuleks samuti võtta arvesse tööstusheiteid käsitlevas direktiivis 2010/75/EL kasutatud künniseid ja kriteeriume; |
| --- | --- |

12.

avaldab kahetsust selle üle, et direktiivi ettepanek ei hõlma I ja II lisa läbivaatamist, sest sellega jäetakse kasutamata võimalus nende kohandamiseks ja vajadusel nende kohaldamisala piiramiseks, võttes aluseks senised kogemused. Komitee kordab oma üleskutset kehtestada õigusliku selguse suurendamiseks ELi miinimumkünnised. See vähendaks ettevõtjate kohtlemise erinevusi ELis ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldus- ja rahalist koormust eri liikmesriikides. On täheldatud, et künniste kehtestamisel ületavad mõned liikmesriigid sageli oma kaalutlusõiguse piire kas võttes arvesse ainult teatud III lisas esitatud valikukriteeriumi või jättes mõned projektid juba eelnevalt välja. Künniste ühtlustamisel tuleks samuti võtta arvesse tööstusheiteid käsitlevas direktiivis 2010/75/EL kasutatud künniseid ja kriteeriume;

C.   
  Ühe ametiasutuse süsteem (kooskõlastatud või ühised menetlused) – artikli 2 lõige 3

| 13. | leiab, et kooskõlastatud või ühised menetlused peaksid olema vabatahtlikud, mitte kohustuslikud nagu Euroopa Komisjoni ettepanekus; |
| --- | --- |

13.

leiab, et kooskõlastatud või ühised menetlused peaksid olema vabatahtlikud, mitte kohustuslikud nagu Euroopa Komisjoni ettepanekus;

| 14. | kutsub suurema õigusliku selguse huvides üles märkima artikli 2 lõikes 3 selgelt, millised muud ELi õigusaktid selle sätte kohaldamisalasse kuuluvad; |
| --- | --- |

14.

kutsub suurema õigusliku selguse huvides üles märkima artikli 2 lõikes 3 selgelt, millised muud ELi õigusaktid selle sätte kohaldamisalasse kuuluvad;

| 15. | viitab sellele, et keskkonnamõju hindamise keskse asutuse määramine ei tohiks olla seotud suure personali- ja rahalise kuluga, mis ei ole sellest keskkonnamõju hindamise läbiviimisel tekkiva kasuga proportsioonis. Komitee palub selgitada, kas säte „Liikmesriigid määravad ühe ametiasutuse, kelle ülesanne on lihtsustada iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust” kehtib ainult kooskõlastatud või ühise menetluse alla kuuluvatele projektidele või kõigile projektidele. Mõnedes liikmesriikides oleks selle kohustuse järgimine väga keeruline tulenevalt protsessi kaasatud eri ametiasutuste konkreetsest hierarhiast ja pädevustest. Liikmesriikides, kus keskkonnamõju hindamise menetlus on ühendatud teostusloa menetlusega ning selle viib ellu teostusloa andmise eest vastutav asutus, võib osutuda vajalikuks täpsustada, et viidatud „üks ametiasutus” võib olla ka seesama asutus; |
| --- | --- |

15.

viitab sellele, et keskkonnamõju hindamise keskse asutuse määramine ei tohiks olla seotud suure personali- ja rahalise kuluga, mis ei ole sellest keskkonnamõju hindamise läbiviimisel tekkiva kasuga proportsioonis. Komitee palub selgitada, kas säte „Liikmesriigid määravad ühe ametiasutuse, kelle ülesanne on lihtsustada iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust” kehtib ainult kooskõlastatud või ühise menetluse alla kuuluvatele projektidele või kõigile projektidele. Mõnedes liikmesriikides oleks selle kohustuse järgimine väga keeruline tulenevalt protsessi kaasatud eri ametiasutuste konkreetsest hierarhiast ja pädevustest. Liikmesriikides, kus keskkonnamõju hindamise menetlus on ühendatud teostusloa menetlusega ning selle viib ellu teostusloa andmise eest vastutav asutus, võib osutuda vajalikuks täpsustada, et viidatud „üks ametiasutus” võib olla ka seesama asutus;

D.   
  Uued elemendid, mida võtta arvesse keskkonnamõju hindamisel (artikkel 3), sõelumismenetluses (III lisa) ja keskkonnaaruandes (artikli 5 lõige 1, IV lisa)

| 16. | kutsub üles muutma artiklis 3 ning III ja IV lisas kasutatud terminoloogia ja üksikasjalikkuse astme sidusamaks. Artiklis 3 loetletud elemente tuleks kooskõlas IV lisaga kirjeldada üksikasjalikumalt, näiteks seoses viitega maakasutusele ja maa hõivamisele, ökosüsteemidele ja nende teenustele ning loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud katastroofidele. Komitee nõuab, et teatud loetelud (nt punktis 5: „muu hulgas” oleksid ammendavad, et vältida hindamise ulatuse laiendamist; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles muutma artiklis 3 ning III ja IV lisas kasutatud terminoloogia ja üksikasjalikkuse astme sidusamaks. Artiklis 3 loetletud elemente tuleks kooskõlas IV lisaga kirjeldada üksikasjalikumalt, näiteks seoses viitega maakasutusele ja maa hõivamisele, ökosüsteemidele ja nende teenustele ning loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud katastroofidele. Komitee nõuab, et teatud loetelud (nt punktis 5: „muu hulgas” oleksid ammendavad, et vältida hindamise ulatuse laiendamist;

| 17. | kutsub Euroopa Komisjoni üles avaldama võimalikult kiiresti pärast läbivaadatud direktiivi jõustumist suunised, mis hõlmaksid metoodikat, mille abil määratleda projekti kohalikud mõjud kliimamuutustele, samuti konkreetse keskkonna kokkupuude, haavatavus ja vastupidavus seoses loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofidega; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Komisjoni üles avaldama võimalikult kiiresti pärast läbivaadatud direktiivi jõustumist suunised, mis hõlmaksid metoodikat, mille abil määratleda projekti kohalikud mõjud kliimamuutustele, samuti konkreetse keskkonna kokkupuude, haavatavus ja vastupidavus seoses loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofidega;

| 18. | ärgitab lisama piirkondlikul või kohalikul tasandil kehtestatud keskkonnaeesmärgid IV lisa punkti 5 viimasesse taandesse; |
| --- | --- |

18.

ärgitab lisama piirkondlikul või kohalikul tasandil kehtestatud keskkonnaeesmärgid IV lisa punkti 5 viimasesse taandesse;

| 19. | toetab nõukogu üleskutset selgitada täpsemalt direktiivis kasutatud terminit „mõistlikud alternatiivid” ja seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium). Mõistlikud alternatiivid peaksid olema üksnes need, mis on proportsionaalsed eesmärkidega, kooskõlas muude ELi õigusaktidega või vastavuses planeerimisetapi ja konkreetse projekti laadiga; |
| --- | --- |

19.

toetab nõukogu üleskutset selgitada täpsemalt direktiivis kasutatud terminit „mõistlikud alternatiivid” ja seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium). Mõistlikud alternatiivid peaksid olema üksnes need, mis on proportsionaalsed eesmärkidega, kooskõlas muude ELi õigusaktidega või vastavuses planeerimisetapi ja konkreetse projekti laadiga;

E.   
  Sõelumismenetlus – artikkel 4, II.A lisa, III lisa

| 20. | tervitab Euroopa Komisjoni üldist kavatsust ühtlustada sõelumismenetlust ning suurendada kooskõla liikmesriikide lähenemisviiside vahel, millega soovitakse tagada, et keskkonnamõju hindamist nõutakse üksnes juhul, kui on selge, et projekt avaldab keskkonnale olulist mõju; |
| --- | --- |

20.

tervitab Euroopa Komisjoni üldist kavatsust ühtlustada sõelumismenetlust ning suurendada kooskõla liikmesriikide lähenemisviiside vahel, millega soovitakse tagada, et keskkonnamõju hindamist nõutakse üksnes juhul, kui on selge, et projekt avaldab keskkonnale olulist mõju;

| 21. | suhtub kriitiliselt teatud uutesse sätetesse, milles jääb mulje, et sõelumisest saab keskkonnamõju hindamise miniversioon. II.A ja III lisast tuleneb, et tegelikult tuleks aruanne esitada selle kohta, kas projektil on oluline keskkonnamõju või mitte. Erinevus seisneb selles, et alternatiive ei ole võimalik analüüsida. Selle asemel peaks sõelumine hõlmama kontrollnimekirja, andes kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele lihtsasti rakendatavad mehhanismid selleks, et sõeluda välja ilma olulise mõjuta arendused. Artikli 4 lõike 3 kavandatavas muudatuses sätestatakse, et „II lisas loetletud projektide kohta esitab arendaja teavet projekti laadi, selle võimaliku keskkonnamõju kohta ning olulise mõju vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meetmete kohta. Esitatava teabe täpne loetelu on esitatud II.A lisas”. See on vastuolus artikli 4 lõikes 2 pakutava võimalusega, mille kohaselt „liikmesriigid võivad teha otsuse kohaldada mõlemaid alapunktides a ja b nimetatud võimalusi”. Lisaks tuleb täpsustada artikli 4 lõike 2 punktis b mainitud künniseid ning selgitada, kas liikmesriigid saavad need künnised III lisas toodud kriteeriumide alusel ise määrata või kehtestatakse need direktiiviga; |
| --- | --- |

21.

suhtub kriitiliselt teatud uutesse sätetesse, milles jääb mulje, et sõelumisest saab keskkonnamõju hindamise miniversioon. II.A ja III lisast tuleneb, et tegelikult tuleks aruanne esitada selle kohta, kas projektil on oluline keskkonnamõju või mitte. Erinevus seisneb selles, et alternatiive ei ole võimalik analüüsida. Selle asemel peaks sõelumine hõlmama kontrollnimekirja, andes kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele lihtsasti rakendatavad mehhanismid selleks, et sõeluda välja ilma olulise mõjuta arendused. Artikli 4 lõike 3 kavandatavas muudatuses sätestatakse, et „II lisas loetletud projektide kohta esitab arendaja teavet projekti laadi, selle võimaliku keskkonnamõju kohta ning olulise mõju vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meetmete kohta. Esitatava teabe täpne loetelu on esitatud II.A lisas”. See on vastuolus artikli 4 lõikes 2 pakutava võimalusega, mille kohaselt „liikmesriigid võivad teha otsuse kohaldada mõlemaid alapunktides a ja b nimetatud võimalusi”. Lisaks tuleb täpsustada artikli 4 lõike 2 punktis b mainitud künniseid ning selgitada, kas liikmesriigid saavad need künnised III lisas toodud kriteeriumide alusel ise määrata või kehtestatakse need direktiiviga;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et artikli 4 lõikes 4 osutatud valikutingimused, mis on esitatud III lisas, tähendavad mitmes mõttes kehtiva õiguskorra selget karmistamist. Nii sisaldab III lisa arvukate üksikasjalike täpsustuste kõrval ka mitmeid tingimusi, mida tuleb täiendavalt arvesse võtta (loodusõnnetuste oht, mõju kliimamuutustele, suure loodusliku väärtusega põllumajandusmaa jne), kuigi osaliselt ei ole neil vahetut seost projektiga ja need lähevad mõnikord kaugemale teostusloa andmise otsuse hindamismenetlusest. Näiteks kliimamuutuste puhul on tegemist laiaulatusliku arenguga, mida ei ole võimalik ajaliselt ja ruumiliselt täpselt hinnata ja mida praegu saab vaid väga kulukate arvutimudelite abil matkida. Projekti tasandil on seni vajadusel arvestatud mõju kohalikule kliimale. Kui nüüd tuleb keskkonnamõju hindamise keskmesse asetada laiaulatuslikud kliimamuutused, siis on oht, et arendajatele tekivad suured kulud, millega kaasnevad küsitavad asjatundlikud tulemused ja mis on ebaproportsionaalsed, arvestades paiksete ja liiniprojektide vähest klimaatilist mõju. Seepärast nõuab komitee ammendavat loetelu projektidest, mille puhul on see säte oluline. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kavandatav muudatus on subsidiaarsuse põhimõttega vastuolus. Kavandatud täiendavate täpsustuste ja tingimuste lisamine on vastuolus keskkonnamõju hindamise direktiivi põhjenduses 11 väljendatud mõttega, et konkreetsete riiklike iseärasuste arvesse võtmiseks tuleks liikmesriikidele anda asjakohaste otsuste tegemise vabadus. Arvestamist nõudvate tingimuste hulk ja üksikasjalikkus ületab määra, mida üleeuroopaliselt siduvalt kehtestada; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, et artikli 4 lõikes 4 osutatud valikutingimused, mis on esitatud III lisas, tähendavad mitmes mõttes kehtiva õiguskorra selget karmistamist. Nii sisaldab III lisa arvukate üksikasjalike täpsustuste kõrval ka mitmeid tingimusi, mida tuleb täiendavalt arvesse võtta (loodusõnnetuste oht, mõju kliimamuutustele, suure loodusliku väärtusega põllumajandusmaa jne), kuigi osaliselt ei ole neil vahetut seost projektiga ja need lähevad mõnikord kaugemale teostusloa andmise otsuse hindamismenetlusest. Näiteks kliimamuutuste puhul on tegemist laiaulatusliku arenguga, mida ei ole võimalik ajaliselt ja ruumiliselt täpselt hinnata ja mida praegu saab vaid väga kulukate arvutimudelite abil matkida. Projekti tasandil on seni vajadusel arvestatud mõju kohalikule kliimale. Kui nüüd tuleb keskkonnamõju hindamise keskmesse asetada laiaulatuslikud kliimamuutused, siis on oht, et arendajatele tekivad suured kulud, millega kaasnevad küsitavad asjatundlikud tulemused ja mis on ebaproportsionaalsed, arvestades paiksete ja liiniprojektide vähest klimaatilist mõju. Seepärast nõuab komitee ammendavat loetelu projektidest, mille puhul on see säte oluline. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kavandatav muudatus on subsidiaarsuse põhimõttega vastuolus. Kavandatud täiendavate täpsustuste ja tingimuste lisamine on vastuolus keskkonnamõju hindamise direktiivi põhjenduses 11 väljendatud mõttega, et konkreetsete riiklike iseärasuste arvesse võtmiseks tuleks liikmesriikidele anda asjakohaste otsuste tegemise vabadus. Arvestamist nõudvate tingimuste hulk ja üksikasjalikkus ületab määra, mida üleeuroopaliselt siduvalt kehtestada;

F.   
  Teabe ulatus – artikli 5 lõige 2

| 23. | tervitab küll seda, et Euroopa Komisjoni ettepanekus kehtestada sisu kohustuslik määramine järgitakse komitee eelnevat soovitust keskkonnamõju hindamise protsessi teabe kvaliteedi parandamise ja ratsionaliseerimise kohta, ent ei nõustu kõnealuse sisu määramise kohustuse kehtestamisega eranditult kõigile juhtumitele. Vastutus keskkonnaaruandes esitatud teabe asjakohase ulatuse ja üksikasjalikkuse astme eest peab lasuma jätkuvalt arendajal. Vältida tuleks nii arendaja kui ka pädevate asutuste kulude märkimisväärset suurenemist; |
| --- | --- |

23.

tervitab küll seda, et Euroopa Komisjoni ettepanekus kehtestada sisu kohustuslik määramine järgitakse komitee eelnevat soovitust keskkonnamõju hindamise protsessi teabe kvaliteedi parandamise ja ratsionaliseerimise kohta, ent ei nõustu kõnealuse sisu määramise kohustuse kehtestamisega eranditult kõigile juhtumitele. Vastutus keskkonnaaruandes esitatud teabe asjakohase ulatuse ja üksikasjalikkuse astme eest peab lasuma jätkuvalt arendajal. Vältida tuleks nii arendaja kui ka pädevate asutuste kulude märkimisväärset suurenemist;

| 24. | soovitab täiendada teabe ulatuse määratlemist Euroopa Komisjoni või riiklike suunistega sektoripõhisele sisule juhul, kui see aitaks tagada keskkonnamõju hindamise kvaliteedi ja hõlmata kõiki otsuse tegemiseks olulisi aspekte; |
| --- | --- |

24.

soovitab täiendada teabe ulatuse määratlemist Euroopa Komisjoni või riiklike suunistega sektoripõhisele sisule juhul, kui see aitaks tagada keskkonnamõju hindamise kvaliteedi ja hõlmata kõiki otsuse tegemiseks olulisi aspekte;

| 25. | suhtub kriitiliselt artikli 5 lõike 2 taandes a esitatud ettepanekusse seoses vajalike otsuste ja arvamustega, taandes c esitatud ettepanekusse, et pädev asutus määrab kindlaks menetluse üksiketapid ja nende kestuse, ning taandes d esitatud ettepanekusse kavandatud projekti mõistlike alternatiivide ja nende erijoonte kohta; |
| --- | --- |

25.

suhtub kriitiliselt artikli 5 lõike 2 taandes a esitatud ettepanekusse seoses vajalike otsuste ja arvamustega, taandes c esitatud ettepanekusse, et pädev asutus määrab kindlaks menetluse üksiketapid ja nende kestuse, ning taandes d esitatud ettepanekusse kavandatud projekti mõistlike alternatiivide ja nende erijoonte kohta;

G.   
  Keskkonnaaruannete kvaliteedi parandamine – artikli 5 lõige 3

| 26. | leiab, et kohustus tagada keskkonnaaruande kvaliteet peab jääma arendajale. Tuleks eristada kvaliteedi tagamist aruannete ettevalmistamisel arendajate poolt ja aruannete kontrollimisel pädeva asutuse poolt. Komitee tunnistab siiski, et aruannete kvaliteedi kontrolli tuleb tugevdada, et tagada analüüside sõltumatus arendajast; |
| --- | --- |

26.

leiab, et kohustus tagada keskkonnaaruande kvaliteet peab jääma arendajale. Tuleks eristada kvaliteedi tagamist aruannete ettevalmistamisel arendajate poolt ja aruannete kontrollimisel pädeva asutuse poolt. Komitee tunnistab siiski, et aruannete kvaliteedi kontrolli tuleb tugevdada, et tagada analüüside sõltumatus arendajast;

| 27. | on seisukohal, et keskkonnamõju hindamise direktiiv peaks võimaldama kasutada eri liikmesriikides ning kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks. Loodud süsteemide raames ei tehta koostööd mitte ainult välisekspertide ja väliskomiteedega, nagu märgitakse Euroopa Komisjoni ettepanekus, vaid ka teiste süsteemidega, sageli näiteks vanemates liikmesriikides, kus aruannete kontrollimine toimub pädevate asutuste või keskkonnaasutuste siseselt; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et keskkonnamõju hindamise direktiiv peaks võimaldama kasutada eri liikmesriikides ning kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks. Loodud süsteemide raames ei tehta koostööd mitte ainult välisekspertide ja väliskomiteedega, nagu märgitakse Euroopa Komisjoni ettepanekus, vaid ka teiste süsteemidega, sageli näiteks vanemates liikmesriikides, kus aruannete kontrollimine toimub pädevate asutuste või keskkonnaasutuste siseselt;

H.   
  Üldsusega konsulteerimine – artiklid 6 ja 7

| 28. | leiab, et keskkonnamõju hindamise direktiiv on kohaliku ja piirkondliku üldsuse osalemise seisukohalt peamine vahend, mis kindlustab arvestamise kohalike teadmistega, pidades samas silmas mõju, mida see avaldab kuludele ja oskustele. Seepärast tervitab komitee artikli 6 lõikes 7 konsulteerimisele kehtestatud 30 päeva pikkust miinimumtähtaega. Siiski peab kõnealusest miinimumtähtajast pikemate tähtaegade kehtestamine jääma liikmesriikide otsustada. Vastasel juhul tähendaks see paljude ettevõtjate ja avaliku sektori arendajate jaoks menetluse ülemäärast venimist, sest kardetavasti nõuaks asjaomane üldsus artikli 6 lõikes 7 sätestatud 60 kuni maksimaalselt 90 päeva pikkuse ajavahemiku täielikku ärakasutamist. Maksimumtähtajad raskendavad keskkonnamõju hindamise integreerimist läbiviidavasse loaandmismenetlusse ja takistavad kavandamise kiirendamise eesmärgi saavutamist. Ajaraami kehtestamisega taotletav menetluse kiirendamine saavutatakse paremini liikmesriikide diferentseeritud eeskirjadega; |
| --- | --- |

28.

leiab, et keskkonnamõju hindamise direktiiv on kohaliku ja piirkondliku üldsuse osalemise seisukohalt peamine vahend, mis kindlustab arvestamise kohalike teadmistega, pidades samas silmas mõju, mida see avaldab kuludele ja oskustele. Seepärast tervitab komitee artikli 6 lõikes 7 konsulteerimisele kehtestatud 30 päeva pikkust miinimumtähtaega. Siiski peab kõnealusest miinimumtähtajast pikemate tähtaegade kehtestamine jääma liikmesriikide otsustada. Vastasel juhul tähendaks see paljude ettevõtjate ja avaliku sektori arendajate jaoks menetluse ülemäärast venimist, sest kardetavasti nõuaks asjaomane üldsus artikli 6 lõikes 7 sätestatud 60 kuni maksimaalselt 90 päeva pikkuse ajavahemiku täielikku ärakasutamist. Maksimumtähtajad raskendavad keskkonnamõju hindamise integreerimist läbiviidavasse loaandmismenetlusse ja takistavad kavandamise kiirendamise eesmärgi saavutamist. Ajaraami kehtestamisega taotletav menetluse kiirendamine saavutatakse paremini liikmesriikide diferentseeritud eeskirjadega;

| 29. | võttes arvesse kõigi osalejate huve ja kooskõlas põhimõttega, et kõik otsused tuleb langetada põhjendamatute viivitusteta, teeb ettepaneku kehtestada teabe edastamisele ja otsustusprotsessiks valmistumisele mõistlikud tähtajad; |
| --- | --- |

29.

võttes arvesse kõigi osalejate huve ja kooskõlas põhimõttega, et kõik otsused tuleb langetada põhjendamatute viivitusteta, teeb ettepaneku kehtestada teabe edastamisele ja otsustusprotsessiks valmistumisele mõistlikud tähtajad;

I.   
  Teostusloa andmine – artikkel 8

| 30. | rõhutab, et artikli 8 lõike 1 uued sätted peavad olema piisavalt paindlikud, et võtta arvesse liikmesriikides kehtivaid eri keskkonnamõju hindamise süsteeme. Mõnedes liikmesriikides on keskkonnamõju hindamine eraldi menetlus, mille viivad läbi keskkonnaasutused, samas kui teostusloa annab eri asutus pärast keskkonnamõju hindamise loa saamist ja see peab toimuma kooskõlas keskkonnamõju hindamise loa sätetega. Teistes liikmesriikides on keskkonnamõju hindamise menetlus ühendatud teostusloa andmise menetlusega; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et artikli 8 lõike 1 uued sätted peavad olema piisavalt paindlikud, et võtta arvesse liikmesriikides kehtivaid eri keskkonnamõju hindamise süsteeme. Mõnedes liikmesriikides on keskkonnamõju hindamine eraldi menetlus, mille viivad läbi keskkonnaasutused, samas kui teostusloa annab eri asutus pärast keskkonnamõju hindamise loa saamist ja see peab toimuma kooskõlas keskkonnamõju hindamise loa sätetega. Teistes liikmesriikides on keskkonnamõju hindamise menetlus ühendatud teostusloa andmise menetlusega;

| 31. | osutab kriitikale, et artikli 8 uutes sätetes ei võeta piisavalt arvesse mõnedes liikmesriikides loodud ühendatud süsteemi, kuna need sätted seavad uusi materiaalseid eeltingimusi, mis viivad kattumiste ja vastuoludeni ELi ja riikide valdkondliku õiguse vahel. Need sätted ei tohiks seega kuuluda keskkonnamõju hindamise direktiivi, mis peaks olema ainult menetluslik; |
| --- | --- |

31.

osutab kriitikale, et artikli 8 uutes sätetes ei võeta piisavalt arvesse mõnedes liikmesriikides loodud ühendatud süsteemi, kuna need sätted seavad uusi materiaalseid eeltingimusi, mis viivad kattumiste ja vastuoludeni ELi ja riikide valdkondliku õiguse vahel. Need sätted ei tohiks seega kuuluda keskkonnamõju hindamise direktiivi, mis peaks olema ainult menetluslik;

| 32. | juhib tähelepanu võimalikele menetluslikele probleemidele, mis on seotud artikli 8 lõike 2 uue sättega, mille kohaselt olukorras, kus järeldatakse, et projektil on oluline kahjulik keskkonnamõju, kaalub pädev asutus tihedas koostöös ametiasutuste ja arendajaga, kas sellise kahjuliku mõju vältimiseks või vähendamiseks tuleks keskkonnaaruanne läbi vaadata ja projekti muuta ning kas oleks vaja võtta täiendavaid leevendus- või hüvitusmeetmeid; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu võimalikele menetluslikele probleemidele, mis on seotud artikli 8 lõike 2 uue sättega, mille kohaselt olukorras, kus järeldatakse, et projektil on oluline kahjulik keskkonnamõju, kaalub pädev asutus tihedas koostöös ametiasutuste ja arendajaga, kas sellise kahjuliku mõju vältimiseks või vähendamiseks tuleks keskkonnaaruanne läbi vaadata ja projekti muuta ning kas oleks vaja võtta täiendavaid leevendus- või hüvitusmeetmeid;

| 33. | märgib, et teostusloa saamiseks kuluv pikk aeg tekitab tõsise ohu, et sagedasti kasutataks muudetud direktiivi artikli 8 lõiget 4, milles sätestatakse, et pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid; |
| --- | --- |

33.

märgib, et teostusloa saamiseks kuluv pikk aeg tekitab tõsise ohu, et sagedasti kasutataks muudetud direktiivi artikli 8 lõiget 4, milles sätestatakse, et pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid;

| 34. | soovitab direktiivis täpsustada ka keskkonnamõju hindamise kehtivusaega, kuna see aitab kaasa keskkonnamõju hindamise kvaliteedi ja sellest tulenevalt ka tõhususe parandamisele; |
| --- | --- |

34.

soovitab direktiivis täpsustada ka keskkonnamõju hindamise kehtivusaega, kuna see aitab kaasa keskkonnamõju hindamise kvaliteedi ja sellest tulenevalt ka tõhususe parandamisele;

| 35. | suhtub kriitiliselt sellesse, et projektide keskkonnamõju hindamise läbiviimise otsustele seataks siduv ajaraamistik (artikli 8 lõige 3). Paljude ettevõtjate ja avaliku sektori arendajate jaoks võib see kaasa tuua ülemäära pikad menetlused. Artikli 8 lõikes 3 ei arvestata samas piisavalt seda, et just suurte taristuprojektide puhul tuleb läbi viia ulatuslikud ja ajamahukad hindamised, mida ettenähtud aja jooksul ei ole võimalik nõutava kvaliteediga teha. Vaatamata eelnõu põhjendusele 22 kaasneb sellega oht, et konkreetse ajaraami kehtestamine võib kaasa tuua keskkonnakaitse kõrge standardi alanemist, mis võib kahjustada ka õiguskindlust. Ajaraami kehtestamisega taotletav menetluse kiirendamine saavutatakse paremini liikmesriikide diferentseeritud eeskirjadega; |
| --- | --- |

35.

suhtub kriitiliselt sellesse, et projektide keskkonnamõju hindamise läbiviimise otsustele seataks siduv ajaraamistik (artikli 8 lõige 3). Paljude ettevõtjate ja avaliku sektori arendajate jaoks võib see kaasa tuua ülemäära pikad menetlused. Artikli 8 lõikes 3 ei arvestata samas piisavalt seda, et just suurte taristuprojektide puhul tuleb läbi viia ulatuslikud ja ajamahukad hindamised, mida ettenähtud aja jooksul ei ole võimalik nõutava kvaliteediga teha. Vaatamata eelnõu põhjendusele 22 kaasneb sellega oht, et konkreetse ajaraami kehtestamine võib kaasa tuua keskkonnakaitse kõrge standardi alanemist, mis võib kahjustada ka õiguskindlust. Ajaraami kehtestamisega taotletav menetluse kiirendamine saavutatakse paremini liikmesriikide diferentseeritud eeskirjadega;

J.   
  Võimalike oluliste keskkonnamõjude ning leevendus- ja hüvitusmeetmete seire – artikli 8 lõige 2, artikkel 9 ja IV lisa

| 36. | kutsub üles ühtlustama kogu ettepanekus parandusmeetmete kohta kasutatud eri termineid, näiteks artikli 8 lõikes 2 kasutatakse terminit „hüvitusmeetmed”, samas kui artiklis 9 ja IV lisas kasutatakse terminit „kõrvaldamise meetmed”; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles ühtlustama kogu ettepanekus parandusmeetmete kohta kasutatud eri termineid, näiteks artikli 8 lõikes 2 kasutatakse terminit „hüvitusmeetmed”, samas kui artiklis 9 ja IV lisas kasutatakse terminit „kõrvaldamise meetmed”;

| 37. | hoiatab selle eest, et seire ei jätaks varju vajadust arendaja koostatud üksikasjaliku analüüsi järele oluliste mõjude, nende leevendamise ja hüvitamise kohta või ennetus- ja ettevaatuspõhimõtteid. See tähendab, et ebakindlus seoses kavandatava projekti oluliste mõjudega ei tohiks viia olukorrani, kus leevendamis- või hüvitamismeetmete otsimise asemel antakse projektile luba ainult seirekohustuse tingimusega, mis toob hiljem kaasa raskusi projekti mõjust tingitud ümberkohandamisel. Artikli 8 lõike 2 teises alalõigus toodud sätet tuleb vaadata kriitiliselt. Selle kohaselt tuleb teostada seiret leevendus- ja hüvitusmeetmete üle, mis tulemusena võrdub järelevalvega. Sealjuures ei ole selge, miks pädev asutus peaks määrama järelevalvemeetmed palju ulatuslikumate kahjulike keskkonnamõjude puhuks, kui ta on veendunud kavandatud leevendus- ja hüvitusmeetmete tõhususes, kuna praktikas on nendega juba piisavalt kogemusi. Eranditeta järelevalve kohustus näib olevat ebaproportsionaalne ja koormaks arendajat ülemäära. Seda, kas olulise kahjuliku keskkonnamõju järelevalvet on vaja, saab pädev asutus reeglina otsustada vaid iga üksikjuhtumi puhul eraldi; |
| --- | --- |

37.

hoiatab selle eest, et seire ei jätaks varju vajadust arendaja koostatud üksikasjaliku analüüsi järele oluliste mõjude, nende leevendamise ja hüvitamise kohta või ennetus- ja ettevaatuspõhimõtteid. See tähendab, et ebakindlus seoses kavandatava projekti oluliste mõjudega ei tohiks viia olukorrani, kus leevendamis- või hüvitamismeetmete otsimise asemel antakse projektile luba ainult seirekohustuse tingimusega, mis toob hiljem kaasa raskusi projekti mõjust tingitud ümberkohandamisel. Artikli 8 lõike 2 teises alalõigus toodud sätet tuleb vaadata kriitiliselt. Selle kohaselt tuleb teostada seiret leevendus- ja hüvitusmeetmete üle, mis tulemusena võrdub järelevalvega. Sealjuures ei ole selge, miks pädev asutus peaks määrama järelevalvemeetmed palju ulatuslikumate kahjulike keskkonnamõjude puhuks, kui ta on veendunud kavandatud leevendus- ja hüvitusmeetmete tõhususes, kuna praktikas on nendega juba piisavalt kogemusi. Eranditeta järelevalve kohustus näib olevat ebaproportsionaalne ja koormaks arendajat ülemäära. Seda, kas olulise kahjuliku keskkonnamõju järelevalvet on vaja, saab pädev asutus reeglina otsustada vaid iga üksikjuhtumi puhul eraldi;

K.   
  Direktiivi rakendamise järelevalve liikmesriikides – artikli 12 lõige 2

| 38. | osutab kriitikale seoses liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele langeva täiendava halduskoormusega uue teabe kogumisel ja esitamisel vastavalt Euroopa Komisjoni ettepanekule artikli 12 lõikes 2 eesmärgiga parandada direktiivi rakendamise järelevalvet; |
| --- | --- |

38.

osutab kriitikale seoses liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele langeva täiendava halduskoormusega uue teabe kogumisel ja esitamisel vastavalt Euroopa Komisjoni ettepanekule artikli 12 lõikes 2 eesmärgiga parandada direktiivi rakendamise järelevalvet;

L.   
  Euroopa Komisjonile õiguse andmine delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks II.A, III ja IV lisa kohta – artikli 12 punkt a

| 39. | on vastu ettepanekule anda Euroopa Komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada II.A, III ja IV lisa teaduse ja tehnika arenguga. Komitee on seisukohal, et kõigile lisadele peaks kohalduma seadusandlik tavamenetlus, kuna need on tihedalt seotud direktiivis sätestatud keskkonnamõju hindamise nõuetega; |
| --- | --- |

39.

on vastu ettepanekule anda Euroopa Komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada II.A, III ja IV lisa teaduse ja tehnika arenguga. Komitee on seisukohal, et kõigile lisadele peaks kohalduma seadusandlik tavamenetlus, kuna need on tihedalt seotud direktiivis sätestatud keskkonnamõju hindamise nõuetega;

M.   
  Üleminekueeskirjad

| 40. | nõuab, et artiklis 3 sätestataks üleminekukord nii, et hilises menetlusetapis projektide keskkonnamõju hindamine toimuks senise keskkonnamõju hindamise direktiivi järgi. Näiteks juhul, kui artikli 5 järgi on juba koostatud keskkonnaaruanne või projekt on juba avalikult välja kuulutatud; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et artiklis 3 sätestataks üleminekukord nii, et hilises menetlusetapis projektide keskkonnamõju hindamine toimuks senise keskkonnamõju hindamise direktiivi järgi. Näiteks juhul, kui artikli 5 järgi on juba koostatud keskkonnaaruanne või projekt on juba avalikult välja kuulutatud;

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 2 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, kohaldatakse kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab ühenduse asjaomaste õigusaktide nõuetele. | 3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, võidakse kohaldada
  takse kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab ühenduse asjaomaste
  järgmiste õigusaktide nõuetele:. tööstusheidete direktiiv, elupaikade direktiiv, vee raamdirektiiv, merestrateegia raamdirektiiv ja samuti energiatõhususe direktiiv; |
| ... | ... |
| Liikmesriigid määravad ühe ametiasutuse, kelle ülesanne on lihtsustada iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust. | Liikmesriigid määravad ühe või mitu ametiasutust
  e, kelle ülesanne on lihtsustada keskkonnamõju hindamise menetlust. See võib olla sama asutus, kes vastutab
  iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust
  e eest. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, kohaldatakse kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab ühenduse asjaomaste õigusaktide nõuetele.

3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, võidakse kohaldada
  takse kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab ühenduse asjaomaste
  järgmiste õigusaktide nõuetele:. tööstusheidete direktiiv, elupaikade direktiiv, vee raamdirektiiv, merestrateegia raamdirektiiv ja samuti energiatõhususe direktiiv;

...

...

Liikmesriigid määravad ühe ametiasutuse, kelle ülesanne on lihtsustada iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust.

Liikmesriigid määravad ühe või mitu ametiasutust
  e, kelle ülesanne on lihtsustada keskkonnamõju hindamise menetlust. See võib olla sama asutus, kes vastutab
  iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust
  e eest.

Motivatsioon

Kooskõlastatud ja ühised menetlused peaksid olema pigem vabatahtlikud kui kohustuslikud. Suurema õigusliku selguse huvides tuleks selgelt märkida, millised muud ELi õigusaktid selle sätte kohaldamisalasse kuuluvad. Esitatud muudatusettepanek on seotud asjaoluga, et mõnedes liikmesriikides oleks selle kohustuse järgimine väga keeruline tulenevalt protsessi kaasatud eri ametiasutuste konkreetsest hierarhiast ja pädevustest.

Muudatusettepanek 2

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikkel 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11: | Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11: |
| a) | elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus, pöörates erilist tähelepanu nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (*) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (**) kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11:

Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11:

a)

elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus, pöörates erilist tähelepanu nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (*) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (**) kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele;

| a) | elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus, pöörates erilist tähelepanu nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (*) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (**) kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele; |
| --- | --- |

a)

elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus, pöörates erilist tähelepanu nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (*) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (**) kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele;

| b) | maa, muld, vesi, õhk ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

b)

maa, muld, vesi, õhk ja kliimamuutused;

| b) | maa, muld, vesi, õhk, ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

b)

maa, muld, vesi, õhk, ja kliimamuutused;

| c) | aineline vara, kultuuripärand ja maastik; |
| --- | --- |

c)

aineline vara, kultuuripärand ja maastik;

| c) | aineline vara sõltuvalt keskkonnategurite mõjust sellele, kultuuripärand ja maastik; |
| --- | --- |

c)

aineline vara sõltuvalt keskkonnategurite mõjust sellele, kultuuripärand ja maastik;

| d) | punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju; |
| --- | --- |

d)

punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju;

| d) | punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju; |
| --- | --- |

d)

punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju;

| e) | punktides a, b ja c osutatud elementide avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes. |
| --- | --- |

e)

punktides a, b ja c osutatud elementide avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes.

| e) | punktides a, b ja c osutatud elementide avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes |
| --- | --- |

e)

punktides a, b ja c osutatud elementide avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes

Muudatusettepanek 3

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 5 lõiked 1 ja 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, koostab arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb käesoleva artikli lõike 2 kohasel otsusel ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta, võimaliku mõju laadi, kavandatava projekti alternatiive ning seda, mil määral teatavaid aspekte (sh alternatiive) oleks parem hinnata projekti muudes etappides (sh kavandamisetapis) või muude hindamisnõuete põhjal. Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas. | 1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, koostab arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb IV lisas esitatud kirjeldusel ja vajaduse korral käesoleva artikli lõike 2 kohasel otsusel ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta, võimaliku mõju laadi, kavandatava projekti alternatiive ning seda, mil määral teatavaid aspekte (sh alternatiive) oleks parem hinnata projekti muudes etappides (sh kavandamisetapis) või muude hindamisnõuete põhjal. Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas. |
| 2.   Pädev asutus määrab pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja arendajaga kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse astme. Eelkõige määrab ta kindlaks järgmise: | 2.   Enne seisukoha võtmist keskkonnamõju hindamise kohta võib
  P
  pädev asutus määrab pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja vajaduse korral arendajaga määrata kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse astme. Eelkõige määrab ta kindlaks järgmise: |
| a) | vajalikud otsused ja arvamused; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, koostab arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb käesoleva artikli lõike 2 kohasel otsusel ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta, võimaliku mõju laadi, kavandatava projekti alternatiive ning seda, mil määral teatavaid aspekte (sh alternatiive) oleks parem hinnata projekti muudes etappides (sh kavandamisetapis) või muude hindamisnõuete põhjal. Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas.

1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, koostab arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb IV lisas esitatud kirjeldusel ja vajaduse korral käesoleva artikli lõike 2 kohasel otsusel ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta, võimaliku mõju laadi, kavandatava projekti alternatiive ning seda, mil määral teatavaid aspekte (sh alternatiive) oleks parem hinnata projekti muudes etappides (sh kavandamisetapis) või muude hindamisnõuete põhjal. Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas.

2.   Pädev asutus määrab pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja arendajaga kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse astme. Eelkõige määrab ta kindlaks järgmise:

2.   Enne seisukoha võtmist keskkonnamõju hindamise kohta võib
  P
  pädev asutus määrab pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja vajaduse korral arendajaga määrata kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse astme. Eelkõige määrab ta kindlaks järgmise:

a)

vajalikud otsused ja arvamused;

| a) | vajalikud otsused ja arvamused; |
| --- | --- |

a)

| b) | projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus; |
| --- | --- |

b)

projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus;

| b
  a) | projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus; |
| --- | --- |

b
  a)

projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus;

| c) | menetluse üksiketapid ja nende kestus; |
| --- | --- |

c)

menetluse üksiketapid ja nende kestus;

| c) | menetluse üksiketapid ja nende kestus; |
| --- | --- |

c)

| d) | kavandatava projekti mõistlikud alternatiivid ja nende konkreetne laad; |
| --- | --- |

d)

kavandatava projekti mõistlikud alternatiivid ja nende konkreetne laad;

| d) | kavandatava projekti mõistlikud alternatiivid ja nende konkreetne laad; |
| --- | --- |

d)

| e) | artiklis 3 osutatud keskkonnaelemendid, mida projekt võib oluliselt mõjutada; |
| --- | --- |

e)

artiklis 3 osutatud keskkonnaelemendid, mida projekt võib oluliselt mõjutada;

| e
  b) | artiklis 3 osutatud keskkonnaelemendid, mida projekt võib oluliselt mõjutada; |
| --- | --- |

e
  b)

artiklis 3 osutatud keskkonnaelemendid, mida projekt võib oluliselt mõjutada;

| f) | teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta; |
| --- | --- |

f)

teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta;

| f
  c) | teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta; |
| --- | --- |

f
  c)

teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta;

| g) | teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod. |
| --- | --- |

g)

teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod.

| g
  d) | teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod. |
| --- | --- |

g
  d)

teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod.

Pädev asutus võib kõnealused üksikasjad kindlaks määrata kas arendaja vastaval taotlusel või hindamisprotsessi mis tahes hetkel, mil pädev asutus tuvastab puuduse punktis a, b, c või d nimetatud teabes.

...

...

Motivatsioon

Vajalike otsuste ja arvamustega seotud küsimusi ning samuti menetluse üksiketappe ja nende kestust peaks reguleerima siseriiklik menetlusõigus. Lisaks ei ole asutuse ülesanne projektile alternatiive välja töötada. Lükatakse tagasi projekti kavandamise ja sellega kaasneva vastutuse seesugune üleminek arendajalt asutusele

Muudatusettepanek 4

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 5 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab: | 3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab: |
| a) | arendaja, et keskkonnaaruande koostavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad eksperdid või |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab:

3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab:

a)

arendaja, et keskkonnaaruande koostavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad eksperdid või

| a) | arendaja, et keskkonnaaruande koostavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad välis- või siseeksperdid või keskkonnaasutused või |
| --- | --- |

a)

arendaja, et keskkonnaaruande koostavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad välis- või siseeksperdid või keskkonnaasutused või

| b) | pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad eksperdid ja/või riikide ekspertidest koosnevad komiteed. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad eksperdid ja/või riikide ekspertidest koosnevad komiteed.

| b) | pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad välis- või siseeksperdid või keskkonnaasutused ja/või riikide ekspertidest koosnevad komiteed. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad akrediteeritud ja tehniliselt pädevad välis- või siseeksperdid või keskkonnaasutused ja/või riikide ekspertidest koosnevad komiteed.

...

...

Motivatsioon

Keskkonnamõju hindamise direktiiv peaks võimaldama kasutada eri liikmesriikides, piirkondades ja linnades loodud eri süsteeme keskkonnaaruannete kontrollimiseks. Loodud süsteemide raames ei tehta koostööd mitte ainult välisekspertide ja väliskomiteedega, vaid ka teiste süsteemidega, näiteks vanemates liikmesriikides, kus aruannete kontrollimine toimub pädevate asutuste või keskkonnaasutuste siseselt. Pakutud sõnastus näitab, et nii arendaja kui ka pädev asutus peavad tagama, et keskkonnaaruandeid kontrollib pädev organ.

Muudatusettepanek 5

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 8 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet. Selleks sisaldab projektile teostusloa andmise otsus järgmist teavet: | 1.   Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet. Selleks sisaldab projektile teostusloa andmise otsus järgmist täiendavat teavet: |
| ... | ... |
| d) | ... |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet. Selleks sisaldab projektile teostusloa andmise otsus järgmist teavet:

1.   Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet. Selleks sisaldab projektile teostusloa andmise otsus järgmist täiendavat teavet:

...

...

d)

...

| d) | .... |
| --- | --- |

d)

....

Eelnimetatud tingimused loetakse täidetuks, kui liikmesriigid võtavad kooskõlas artikli 2 lõikega 2 kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamiseks kasutusele eraldi menetluse ning keskkonnamõju hindamise lõpuleviimisel tehtud otsus sisaldab alapunktides a–d loetletud teavet ning määratletud on asjakohased eeskirjad artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimuse täitmiseks.

...

...

Motivatsioon

Artikli 8 lõikes 1 ei võeta piisavalt arvesse liikmesriikides kasutusel olevaid eri keskkonnamõju hindamise süsteeme. Mõnedes liikmesriikides on keskkonnamõju hindamine eraldi menetlus, mille viivad läbi keskkonnaasutused, samas kui teostusloa annab eri asutus pärast keskkonnamõju hindamise loa saamist ja see peab toimuma kooskõlas keskkonnamõju hindamise loa sätetega. Teistes liikmesriikides on keskkonnamõju hindamise menetlus ühendatud teostusloa andmise menetlusega.

Muudatusettepanek 6

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 8 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid. | Pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid.


  Keskkonnamõju hindamine kehtib neli aastat. Kui jõutakse järeldusele, et keskkonnaaruandes esitatud teave on endiselt ajakohane, pikendab pädev asutus aruande kehtivust kahe aasta võrra. Kui jõutakse järeldusele, et keskkonnaaruandes esitatud teave ei ole enam ajakohane, palutakse arendajal aruannet ajakohastada. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid.

Pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid.

Keskkonnamõju hindamine kehtib neli aastat. Kui jõutakse järeldusele, et keskkonnaaruandes esitatud teave on endiselt ajakohane, pikendab pädev asutus aruande kehtivust kahe aasta võrra. Kui jõutakse järeldusele, et keskkonnaaruandes esitatud teave ei ole enam ajakohane, palutakse arendajal aruannet ajakohastada.

Motivatsioon

Menetluse paljudes etappides võib pädev asutus paluda arendajatel esitada asjakohast täiendavat teavet, eriti kui täheldatakse, et keskkonnaaruandes esitatud teave ei ole ajakohane. Keskkonnamõju hindamise kehtivuse parem täpsustamine suurendab keskkonnamõju hindamise kvaliteeti ja seega ka tõhusust.

Muudatusettepanek 7

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 11 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele. Sel eesmärgil loetakse käesoleva artikli lõike 1 punkti a tähenduses piisavaks kõikide valitsusväliste organisatsioonide huvi, kui need vastavad artikli 1 lõikes 2 loetletud nõuetele. Samuti loetakse, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva artikli lõike 1 punkti b tähenduses. | 3.   Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele. Sel eesmärgil loetakse k

  Käesoleva artikli lõike 1 punkti a tähenduses piisavaks kõikide
  on valitsusvälistel organisatsioonidel, kui need vastavad artikli 1 lõikes 2 loetletud nõuetele, üldjuhul õigus kaebuse esitamiseks.
  huvi, Samuti loetakse, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva artikli lõike 1 punkti b tähenduses |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele. Sel eesmärgil loetakse käesoleva artikli lõike 1 punkti a tähenduses piisavaks kõikide valitsusväliste organisatsioonide huvi, kui need vastavad artikli 1 lõikes 2 loetletud nõuetele. Samuti loetakse, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva artikli lõike 1 punkti b tähenduses.

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks, mis moodustab küllaldase huvi ja õiguse kahjustatuse, kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsusele laialdane juurdepääs õiguskaitsele. Sel eesmärgil loetakse k

  Käesoleva artikli lõike 1 punkti a tähenduses piisavaks kõikide
  on valitsusvälistel organisatsioonidel, kui need vastavad artikli 1 lõikes 2 loetletud nõuetele, üldjuhul õigus kaebuse esitamiseks.
  huvi, Samuti loetakse, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada käesoleva artikli lõike 1 punkti b tähenduses

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on tagada kõigi siseriiklikult tunnustatud VVOde õigus kaebusi esitada.

Muudatusettepanek 8

Keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 12 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Eelkõige teatavad liikmesriigid iga kuue aasta tagant alates direktiivi XXX [OPOCE palun lisada kõnealuse direktiivi nr] artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäevast komisjonile järgmist: | 2.   Eelkõige teatavad liikmesriigid iga kuue aasta tagant alates direktiivi XXX [OPOCE palun lisada kõnealuse direktiivi nr] artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäevast komisjonile järgmist: |
| ... | ... |
| f) | keskkonnamõju hindamise keskmine maksumus. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Eelkõige teatavad liikmesriigid iga kuue aasta tagant alates direktiivi XXX [OPOCE palun lisada kõnealuse direktiivi nr] artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäevast komisjonile järgmist:

2.   Eelkõige teatavad liikmesriigid iga kuue aasta tagant alates direktiivi XXX [OPOCE palun lisada kõnealuse direktiivi nr] artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäevast komisjonile järgmist:

...

...

f)

keskkonnamõju hindamise keskmine maksumus.

| f) | võimaluse korral keskkonnamõju hindamise keskmine maksumus. |
| --- | --- |

f)

võimaluse korral keskkonnamõju hindamise keskmine maksumus.

Motivatsioon

Võttes arvesse asjaolu, et keskkonnaaruande maksumusega seotud teave kuulub kaitstud andmete alla, ei ole keskkonnamõju hindamise keskmist maksumust alati võimalik esitada.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi. | Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, samuti ei ole koostatud keskkonnaaruannet artikli 5 kohaselt ning projekt ei ole avalikult välja kuulutatud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi.

Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, samuti ei ole koostatud keskkonnaaruannet artikli 5 kohaselt ning projekt ei ole avalikult välja kuulutatud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi.

Motivatsioon

Artikli 3 kohaselt peab keskkonnamõju hindamise menetlus, mis ei ole kõnealuse direktiivi ülevõtmise tähtajaks lõpule viidud, toimuma sõltumata menetlusetapist alati muudetud direktiivi nõuete järgi. Selline üleminekukord tooks paljudel juhtudel kaasa menetlusetappide kordamise ja seega suured kulud arendajate ja pädevate asutuste jaoks. See oleks ebaproportsionaalne, kuna kõnealuste projektide puhul on keskkonnamõju hindamist juba nõutud ja neile ei kehtestataks keskkonnamõju hindamise uut kohustust. Seepärast tuleks artiklis 3 sätestada üleminekukord nii, et hilises menetlusetapis projektide keskkonnamõju hindamine toimuks senise keskkonnamõju hindamise direktiivi järgi.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 30.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 218/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 218/53

---

Regioonide Komitee arvamus „Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm”

2013/C 218/08

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab, et uue keskkonnaalase tegevusprogrammiga tuleb tagada, et keskkonnavalikud on piisavalt selged ja prognoositavad, eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et uue keskkonnaalase tegevusprogrammiga tuleb tagada, et keskkonnavalikud on piisavalt selged ja prognoositavad, eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks;

| — | märgib, et vaatamata on tarvis kõrvaldada mõningad puudused, vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi ja nõuda keskkonnaalaste õigusaktide täitmist kõigil valitsustasanditel seoses õhusaaste, veepuhastuse, reovee, jäätmete ja looduskaitsega, eesmärgiga parandada keskkonnaseisundit ja rahvatervist, tagada võrdsed tingimused ja õiguskindlus ning ära hoida turumoonutusi; soovitav arvamuses lisada selles suhtes seitsmendasse keskkonnaalasesse raamprogrammi mitmeid konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

—

märgib, et vaatamata on tarvis kõrvaldada mõningad puudused, vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi ja nõuda keskkonnaalaste õigusaktide täitmist kõigil valitsustasanditel seoses õhusaaste, veepuhastuse, reovee, jäätmete ja looduskaitsega, eesmärgiga parandada keskkonnaseisundit ja rahvatervist, tagada võrdsed tingimused ja õiguskindlus ning ära hoida turumoonutusi; soovitav arvamuses lisada selles suhtes seitsmendasse keskkonnaalasesse raamprogrammi mitmeid konkreetseid meetmeid;

| — | rõhutab vajadust põhjalike mõju hindamiste järele uute ELi keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamisel ja soovitab komisjonil arvestada liikmesriikide praktiliste kogemustega selgel ja kontrollitaval viisil; |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust põhjalike mõju hindamiste järele uute ELi keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamisel ja soovitab komisjonil arvestada liikmesriikide praktiliste kogemustega selgel ja kontrollitaval viisil;

| — | kutsub üles viima ELi valdkondliku keskkonnaalase reguleerimise poliitika (ELi piirväärtused) kooskõlla ELi heitkoguste poliitikaga (saasteallikale suunatud ELi meetmed), järgides terviklikku lähenemisviisi, mis võimaldab nende meetmete ning valdkondlike keskkonnadirektiivide eesmärkide ja ajakavade koordineerimist; |
| --- | --- |

—

kutsub üles viima ELi valdkondliku keskkonnaalase reguleerimise poliitika (ELi piirväärtused) kooskõlla ELi heitkoguste poliitikaga (saasteallikale suunatud ELi meetmed), järgides terviklikku lähenemisviisi, mis võimaldab nende meetmete ning valdkondlike keskkonnadirektiivide eesmärkide ja ajakavade koordineerimist;

| — | tervitab linnade säästvuse prioriteetse eesmärgi kaasamist seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide hulka ja kutsub üles täitma säästlikkuse miinimumkriteeriume enamikus ELi linnades näitajate abil, mis on välja töötatud tihedas koostöös kohalike omavalitsustega ning keskkonna- ja statistikaametitega; |
| --- | --- |

—

tervitab linnade säästvuse prioriteetse eesmärgi kaasamist seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide hulka ja kutsub üles täitma säästlikkuse miinimumkriteeriume enamikus ELi linnades näitajate abil, mis on välja töötatud tihedas koostöös kohalike omavalitsustega ning keskkonna- ja statistikaametitega;

| — | kutsub üles koostama kohalikul tasandil laiahaardelisemat programmi, hõlmates algatusi nagu linnapeade pakt ka muudesse ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga hõlmatud valdkondadesse, arendama edasi Euroopa rohelise pealinna auhinda; |
| --- | --- |

—

kutsub üles koostama kohalikul tasandil laiahaardelisemat programmi, hõlmates algatusi nagu linnapeade pakt ka muudesse ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga hõlmatud valdkondadesse, arendama edasi Euroopa rohelise pealinna auhinda;

| Raportöör | José Macário CORREIA (PT/EPP), Faro linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 – „Hea elu maakera võimaluste piires” –
  COM(2012) 710 final |

Raportöör

José Macário CORREIA (PT/EPP), Faro linnapea

Viitedokument

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 – „Hea elu maakera võimaluste piires” –

COM(2012) 710 final

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   
  Taustteave

| 1. | tuletab meelde, et senised kuus keskkonnaalast tegevusprogrammi on olnud olulised Euroopa keskkonnapoliitika kasvava tähtsuse rõhutamisel ja püüdlustes tagada selle sidusus Euroopa integratsiooni lahutamatu osana, kuid ei ole suutnud paljusid Euroopa keskkonnaprobleeme lahendada, kuna on puudunud poliitiline tahe meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et senised kuus keskkonnaalast tegevusprogrammi on olnud olulised Euroopa keskkonnapoliitika kasvava tähtsuse rõhutamisel ja püüdlustes tagada selle sidusus Euroopa integratsiooni lahutamatu osana, kuid ei ole suutnud paljusid Euroopa keskkonnaprobleeme lahendada, kuna on puudunud poliitiline tahe meetmete rakendamiseks.

| 2. | Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, mille alapealkiri oli „Keskkond 2010: meie tulevik, meie valik” ja kehtivusaeg lõppes 22. juulil 2012, koostati 2001. aastal kui ELi säästva arengu strateegia keskkonnamõõde (Lissaboni strateegia oli samas majanduslik mõõde). |
| --- | --- |

2.

Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, mille alapealkiri oli „Keskkond 2010: meie tulevik, meie valik” ja kehtivusaeg lõppes 22. juulil 2012, koostati 2001. aastal kui ELi säästva arengu strateegia keskkonnamõõde (Lissaboni strateegia oli samas majanduslik mõõde).

| 3. | Selles sätestati Euroopa Liidu prioriteedid aastani 2012, rõhutades nelja tegevusvaldkonda: kliimamuutused, loodus ja bioloogiline mitmekesisus, keskkond ja tervis ning loodusvarade jätkusuutlik majandamine ja jäätmekäitlus. Euroopa Komisjon on siiski lasknud säästva arengu strateegial unustusse vajuda. |
| --- | --- |

3.

Selles sätestati Euroopa Liidu prioriteedid aastani 2012, rõhutades nelja tegevusvaldkonda: kliimamuutused, loodus ja bioloogiline mitmekesisus, keskkond ja tervis ning loodusvarade jätkusuutlik majandamine ja jäätmekäitlus. Euroopa Komisjon on siiski lasknud säästva arengu strateegial unustusse vajuda.

| 4. | Strateegiat „Euroopa 2020” nähakse nüüd uue poliitika- ja strateegiavahendina ning keskkonnapoliitikat tuleks koordineerida strateegia juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” raames, pidades seda mitte strateegia „Euroopa 2020” alavaldkonnaks, vaid autonoomsena üldiseks strateegiliseks eesmärgiks Euroopa Liidu säästva arengu saavutamiseks 2050. aastaks. |
| --- | --- |

4.

Strateegiat „Euroopa 2020” nähakse nüüd uue poliitika- ja strateegiavahendina ning keskkonnapoliitikat tuleks koordineerida strateegia juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” raames, pidades seda mitte strateegia „Euroopa 2020” alavaldkonnaks, vaid autonoomsena üldiseks strateegiliseks eesmärgiks Euroopa Liidu säästva arengu saavutamiseks 2050. aastaks.

| 5. | rõhutab, et seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm tuleks esimesel võimalusel vastu võtta, et tagada ELi keskkonnapoliitika sidusus ja juhtida tulevast arengut selles võtmetähtsusega poliitikavaldkonnas. Komitee rõhutab, et selle uue keskkonnaalase tegevusprogrammiga tuleb tagada, et keskkonnavalikud on piisavalt selged ja prognoositavad, eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks (1). |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm tuleks esimesel võimalusel vastu võtta, et tagada ELi keskkonnapoliitika sidusus ja juhtida tulevast arengut selles võtmetähtsusega poliitikavaldkonnas. Komitee rõhutab, et selle uue keskkonnaalase tegevusprogrammiga tuleb tagada, et keskkonnavalikud on piisavalt selged ja prognoositavad, eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks (1).

| 6. | Samuti on prioriteediks ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi sisulise tulemuse integreerimine praktilisse tegevusse kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, üleeuroopalisel, rahvusvahelisel ja ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

6.

Samuti on prioriteediks ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi sisulise tulemuse integreerimine praktilisse tegevusse kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, üleeuroopalisel, rahvusvahelisel ja ülemaailmsel tasandil.

B.   
  Süstemaatiline lähenemisviis

Võttes arvesse järgmisi asjaolusid:

| 7. | kuigi siiani on tehtud edusamme (eelkõige märkimisväärselt vähendatud kahjulikke heiteid õhku ja vette, muudetud paremaks ja tõhusamaks jäätmekäitlus ning vähendatud ohtlikke kemikaale), leidub õhu, linnakeskkonna, bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemide toimimise ja loodusvarade säästva kasutamise osas eesmärke, mis tuleb veel saavutada; |
| --- | --- |

7.

kuigi siiani on tehtud edusamme (eelkõige märkimisväärselt vähendatud kahjulikke heiteid õhku ja vette, muudetud paremaks ja tõhusamaks jäätmekäitlus ning vähendatud ohtlikke kemikaale), leidub õhu, linnakeskkonna, bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemide toimimise ja loodusvarade säästva kasutamise osas eesmärke, mis tuleb veel saavutada;

| 8. | vaatamata keskkonnaalaste õigusaktide konsolideerimisele viimase kümne aasta jooksul, ei ole liikmesriigid ja komisjon alati tegutsenud vastavalt programmile ning on tarvis kõrvaldada mõningad puudused, vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi ja nõuda keskkonnaalaste õigusaktide täitmist kõigil valitsustasanditel seoses õhusaaste, veepuhastuse, reovee, jäätmete ja looduskaitsega, eesmärgiga parandada keskkonnaseisundit ja rahvatervist, tagada võrdsed tingimused ja õiguskindlus ning ära hoida turumoonutusi; |
| --- | --- |

8.

vaatamata keskkonnaalaste õigusaktide konsolideerimisele viimase kümne aasta jooksul, ei ole liikmesriigid ja komisjon alati tegutsenud vastavalt programmile ning on tarvis kõrvaldada mõningad puudused, vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi ja nõuda keskkonnaalaste õigusaktide täitmist kõigil valitsustasanditel seoses õhusaaste, veepuhastuse, reovee, jäätmete ja looduskaitsega, eesmärgiga parandada keskkonnaseisundit ja rahvatervist, tagada võrdsed tingimused ja õiguskindlus ning ära hoida turumoonutusi;

| 9. | Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi lõpuks olid jäänud piisavalt käsitlemata keskkonnapoliitika mõningaid valdkonnad, eelkõige:






  — | mullakaitse, mis on hõlmatud mitmesuguste keskkonnaprogrammidega, kuid mille suhtes pole ELi tasandil ühtki tegelikku algatust käivitatud; |
| --- | --- | --- |

9.

Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi lõpuks olid jäänud piisavalt käsitlemata keskkonnapoliitika mõningaid valdkonnad, eelkõige:

—

mullakaitse, mis on hõlmatud mitmesuguste keskkonnaprogrammidega, kuid mille suhtes pole ELi tasandil ühtki tegelikku algatust käivitatud;

| — | bioloogiline mitmekesisus, mille puhul 160 meedet hõlmavast tegevusprogrammist ei piisanud eesmärgi saavutamiseks ning 2011. aastal loodi uus bioloogilise mitmekesisuse strateegia, mille abil praegu püütakse esialgset eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

—

bioloogiline mitmekesisus, mille puhul 160 meedet hõlmavast tegevusprogrammist ei piisanud eesmärgi saavutamiseks ning 2011. aastal loodi uus bioloogilise mitmekesisuse strateegia, mille abil praegu püütakse esialgset eesmärki saavutada;

on tarvis astuda järgmised sammud:

| 10. | tuua uues programmis selgelt ja üheselt mõistetaval viisil välja ELi ees seisvad keskkonnaalased probleemid, sealhulgas kiirenevad kliimamuutused, meie ökosüsteemi seisundi halvenemine, lämmastikuringe taluvuspiiride ületamine ja loodusvarade üha suurem ületarbimine; |
| --- | --- |

10.

tuua uues programmis selgelt ja üheselt mõistetaval viisil välja ELi ees seisvad keskkonnaalased probleemid, sealhulgas kiirenevad kliimamuutused, meie ökosüsteemi seisundi halvenemine, lämmastikuringe taluvuspiiride ületamine ja loodusvarade üha suurem ületarbimine;

| 11. | mõtiskelda 22. juunil 2012 ÜRO säästva arengu konverentsil vastu võetud Rio+20 deklaratsiooni, selles rõhutatud kaasava rohelise majanduse ja 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide üle, unustamata samas Regioonide Komitee panust Rio tippkohtumisele (2); |
| --- | --- |

11.

mõtiskelda 22. juunil 2012 ÜRO säästva arengu konverentsil vastu võetud Rio+20 deklaratsiooni, selles rõhutatud kaasava rohelise majanduse ja 2015. aasta järgsete säästva arengu eesmärkide üle, unustamata samas Regioonide Komitee panust Rio tippkohtumisele (2);

| 12. | seada konkreetsed eesmärgid. Regioonide Komitee tervitab seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide taset, ent küsib, kas need eesmärgid on saavutatavad ja kuidas neid on võimalik saavutada. Programmis viidatakse juba olemasolevatele poliitikadokumentidele ja tegevuskavadele. Ent neis dokumentides puuduvad tihti rakendamisega seotud praktilised juhised, nagu ajakavad ja vahe-eesmärgid. Regioonide Komitee on arvamusel, et uued eesmärgid peavad olema saavutatavad. Eesmärkide kehtestamine, mida ei ole võimalik saavutada ei tule kasuks ELi keskkonnapoliitika usaldusväärsusele. ELi uute keskkonnaalaste eesmärkide sõnastamisel peab seepärast olema selge, et need eesmärgid on saavutatavad ning kus vaja tuleb neid täiendada paralleelse saasteallikale suunatud ELi poliitikaga asjaomastes valdkondades. Ettepanekutega koos tuleb esitada selge ajakava (mis sisaldab lõppeesmärki, vahe-eesmärke ja vahehindamisi), mis on seotud sobivate meetmetega. Seepärast palub Regioonide Komitee seada konkreetsed eesmärgid 2020. aastaks ning kujundada selge ja kaugelevaatav keskkonnapoliitiline visioon ja vahe-eesmärgid aastani 2050, mis on suunatud kõrge elukvaliteedi ja heaolu võimaldamisele kõigi jaoks turvaliste keskkonnaalaste piirangute raames; |
| --- | --- |

12.

seada konkreetsed eesmärgid. Regioonide Komitee tervitab seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide taset, ent küsib, kas need eesmärgid on saavutatavad ja kuidas neid on võimalik saavutada. Programmis viidatakse juba olemasolevatele poliitikadokumentidele ja tegevuskavadele. Ent neis dokumentides puuduvad tihti rakendamisega seotud praktilised juhised, nagu ajakavad ja vahe-eesmärgid. Regioonide Komitee on arvamusel, et uued eesmärgid peavad olema saavutatavad. Eesmärkide kehtestamine, mida ei ole võimalik saavutada ei tule kasuks ELi keskkonnapoliitika usaldusväärsusele. ELi uute keskkonnaalaste eesmärkide sõnastamisel peab seepärast olema selge, et need eesmärgid on saavutatavad ning kus vaja tuleb neid täiendada paralleelse saasteallikale suunatud ELi poliitikaga asjaomastes valdkondades. Ettepanekutega koos tuleb esitada selge ajakava (mis sisaldab lõppeesmärki, vahe-eesmärke ja vahehindamisi), mis on seotud sobivate meetmetega. Seepärast palub Regioonide Komitee seada konkreetsed eesmärgid 2020. aastaks ning kujundada selge ja kaugelevaatav keskkonnapoliitiline visioon ja vahe-eesmärgid aastani 2050, mis on suunatud kõrge elukvaliteedi ja heaolu võimaldamisele kõigi jaoks turvaliste keskkonnaalaste piirangute raames;

| 13. | on oluline, et ELi õigusaktide muutmisel või uute õigusaktide koostamisel arvestatakse liikmesriikide kogemustega. Selle jaoks on oluline, et ELi õigusaktide väljatöötamise etapid viidaks paremini üksteisega kooskõlla. ELi õigusaktide väljatöötamisel on viis etappi: ettevalmistamine, otsuste tegemine, ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse, rakendamine (riiklike) kohtute poolt ja tagasiside liikmesriikide kogemuste kohta. Esimese etapi seotus järgmistega toimib suhteliselt hästi, ent ei ole selge, kuidas arvestatakse ELi uute õigusaktide koostamisel (esimene etapp) liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kogemustega (viies etapp). Regioonide Komitee palub Euroopa Komisjonil nende kogemustega uute ettepanekute koostamisel nähtavamalt ja kontrollitavamalt arvestada; |
| --- | --- |

13.

on oluline, et ELi õigusaktide muutmisel või uute õigusaktide koostamisel arvestatakse liikmesriikide kogemustega. Selle jaoks on oluline, et ELi õigusaktide väljatöötamise etapid viidaks paremini üksteisega kooskõlla. ELi õigusaktide väljatöötamisel on viis etappi: ettevalmistamine, otsuste tegemine, ülevõtmine riiklikesse õigusaktidesse, rakendamine (riiklike) kohtute poolt ja tagasiside liikmesriikide kogemuste kohta. Esimese etapi seotus järgmistega toimib suhteliselt hästi, ent ei ole selge, kuidas arvestatakse ELi uute õigusaktide koostamisel (esimene etapp) liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kogemustega (viies etapp). Regioonide Komitee palub Euroopa Komisjonil nende kogemustega uute ettepanekute koostamisel nähtavamalt ja kontrollitavamalt arvestada;

| 14. | Euroopa Komisjon peaks kõigepealt kehtivate õigussätete ülevaatamise läbi viima ja selle alusel mõju hindamise teostama. Olemasolevate õigusaktide muutmisel või uute ettepanekute koostamisel tuleb mõjuhinnangute tulemusi nähtavamalt ja kontrollitavamalt kasutada. Regioonide Komitee rõhutab kvaliteetsete mõjuhinnangute olulisust, mille abil tagatakse otsustusprotsessi varases järgus, et:






  — | arvestatakse liikmesriikide praktiliste kogemustega; |
| --- | --- | --- |

14.

Euroopa Komisjon peaks kõigepealt kehtivate õigussätete ülevaatamise läbi viima ja selle alusel mõju hindamise teostama. Olemasolevate õigusaktide muutmisel või uute ettepanekute koostamisel tuleb mõjuhinnangute tulemusi nähtavamalt ja kontrollitavamalt kasutada. Regioonide Komitee rõhutab kvaliteetsete mõjuhinnangute olulisust, mille abil tagatakse otsustusprotsessi varases järgus, et:

—

arvestatakse liikmesriikide praktiliste kogemustega;

| — | kasutatakse paremini teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi; |
| --- | --- |

—

kasutatakse paremini teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi;

| — | tagatakse eesmärkide saavutatavus; |
| --- | --- |

—

tagatakse eesmärkide saavutatavus;

| — | olemas on vajalik saasteallikale suunatud poliitika ja poliitiline integratsioon; |
| --- | --- |

—

olemas on vajalik saasteallikale suunatud poliitika ja poliitiline integratsioon;

| — | eri poliitikavaldkondade ja valitsustasandite andmete ja huvidega on sobival viisil arvestatud; |
| --- | --- |

—

eri poliitikavaldkondade ja valitsustasandite andmete ja huvidega on sobival viisil arvestatud;

| — | arvestatud on eesmärkide geograafilise mõjuga piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

arvestatud on eesmärkide geograafilise mõjuga piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 15. | muuta tuleks Euroopa Komisjoni ettepanekute avaldamise korda. Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise avaldati mõjuhinnangud, temaatilised strateegiad ja õigusaktide ettepanekud üheaegselt. Et oleks võimalik arvestada eelnevalt mainitud aspekte, teeb Regioonide Komitee ettepaneku alljärgneva tööviisi ja ajakava kasutusele võtmiseks:






  — | kõige esimesena esitletakse mõjuhinnangut; |
| --- | --- | --- |

15.

muuta tuleks Euroopa Komisjoni ettepanekute avaldamise korda. Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise avaldati mõjuhinnangud, temaatilised strateegiad ja õigusaktide ettepanekud üheaegselt. Et oleks võimalik arvestada eelnevalt mainitud aspekte, teeb Regioonide Komitee ettepaneku alljärgneva tööviisi ja ajakava kasutusele võtmiseks:

—

kõige esimesena esitletakse mõjuhinnangut;

| — | seejärel koostatakse üldine poliitiline raamistik; |
| --- | --- |

—

seejärel koostatakse üldine poliitiline raamistik;

| — | alles siis, kui poliitika on kindlaks määratud, võiks Euroopa Komisjon esitada õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

—

alles siis, kui poliitika on kindlaks määratud, võiks Euroopa Komisjon esitada õigusakti ettepanekud;

| 16. | tagada, et strateegia „Euroopa 2020” hõlmaks ka edaspidi teatavaid prioriteetseid sektoreid, mis siiani olid hõlmatud säästva arengu strateegiaga; need on näiteks õiglane jaotamine ja põlvkondadevaheline võrdsus; |
| --- | --- |

16.

tagada, et strateegia „Euroopa 2020” hõlmaks ka edaspidi teatavaid prioriteetseid sektoreid, mis siiani olid hõlmatud säästva arengu strateegiaga; need on näiteks õiglane jaotamine ja põlvkondadevaheline võrdsus;

| 17. | tagada, et seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärgid kajastuksid piisaval määral mitmeaastases finantsraamistikus pärast 2013. aastat ja strateegias „Euroopa 2020”, pidades silmas, et teistes valdkondades võidakse teha olulisi, suure keskkonnaalase mõjuga otsuseid enne seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vastuvõtmist. Keskkonnaalaste eesmärkide rahastamine koostoimes LIFE-programmiga ning keskkonnakaitsealaste nõuete täielik kaasamine peab saama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, ühise põllumajanduspoliitika reformi, ühise kalanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja „Horisont 2020” oluliseks osaks; |
| --- | --- |

17.

tagada, et seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärgid kajastuksid piisaval määral mitmeaastases finantsraamistikus pärast 2013. aastat ja strateegias „Euroopa 2020”, pidades silmas, et teistes valdkondades võidakse teha olulisi, suure keskkonnaalase mõjuga otsuseid enne seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vastuvõtmist. Keskkonnaalaste eesmärkide rahastamine koostoimes LIFE-programmiga ning keskkonnakaitsealaste nõuete täielik kaasamine peab saama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, ühise põllumajanduspoliitika reformi, ühise kalanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja „Horisont 2020” oluliseks osaks;

| 18. | kehtestada turuinstrumentide ja ökosüsteemi teenuste eest saadud maksetest saadud tulu kasutamise kaudu asjakohane raamistik piisava rahastamise tagamiseks eelkõige innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse jaoks;
  tagada selge ja asjakohane toetus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevusele seadusaktide rakendamisel, et kindlustada kohustused parandada tulemusi seoses keskkonnaga ja inimeste tervisega, kemikaalipoliitikaga ning eriti eesmärkidega, mis on püstitatud ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas, vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavas ja aastani 2020 ulatuvas bioloogilise mitmekesisuse strateegias, kasutades selleks energiatõhususe eesmärkide ja näitajate lülitamist iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi ja liikmesriikide riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

18.

kehtestada turuinstrumentide ja ökosüsteemi teenuste eest saadud maksetest saadud tulu kasutamise kaudu asjakohane raamistik piisava rahastamise tagamiseks eelkõige innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse jaoks;

tagada selge ja asjakohane toetus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevusele seadusaktide rakendamisel, et kindlustada kohustused parandada tulemusi seoses keskkonnaga ja inimeste tervisega, kemikaalipoliitikaga ning eriti eesmärkidega, mis on püstitatud ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas, vähese CO2-heitega majandusele ülemineku edenemiskavas ja aastani 2020 ulatuvas bioloogilise mitmekesisuse strateegias, kasutades selleks energiatõhususe eesmärkide ja näitajate lülitamist iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi ja liikmesriikide riiklikesse reformikavadesse.

C.   
  Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteedid

| 19. | rõhutab, et seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteedid peaksid tuginema kolmele põhiteljele:






  1. | Euroopa looduskapitali kaitsmine ja taastamine; |
| --- | --- | --- |

19.

rõhutab, et seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteedid peaksid tuginema kolmele põhiteljele:

1.

Euroopa looduskapitali kaitsmine ja taastamine;

| 2. | kõrge ressursitõhususe ja madala CO2-heite tagamine; |
| --- | --- |

2.

kõrge ressursitõhususe ja madala CO2-heite tagamine;

| 3. | ELi kodanike tervise ja heaolu kaitsmine, tagades keskkonnakaitse kõrge taseme. |
| --- | --- |

3.

ELi kodanike tervise ja heaolu kaitsmine, tagades keskkonnakaitse kõrge taseme.

Seetõttu tervitab komitee komisjoni ettepanekus esitatud üheksat eesmärki.

Euroopa looduskapitali kaitsmisel tuleks paremini rakendada aastani 2020 ulatuva ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga seotud meetmeid ja tegevusi, kaitstes ja taastades metsi ning kõrvaldades linna- ja tööstusreoveest, väetiste kasutamisest põhjustatud ja õhku paisatud ning eutrofeerumist põhjustavad heited.

| 20. | Samuti tuleks täielikult rakendada veepoliitika raamdirektiivi ja merestrateegia raamdirektiivi. |
| --- | --- |

20.

Samuti tuleks täielikult rakendada veepoliitika raamdirektiivi ja merestrateegia raamdirektiivi.

| 21. | Nende meetmete rakendamisel tuleb läbi viia tõhusamat keskkonnakontrolli ja -järelevalvet. RMCEI (soovitus 2001/331/EÜ, milles on sätestatud liikmesriikide keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) on seega oluline kõigi liikmesriikide jaoks, et pakkuda liikmesriikide keskkonnajärelevalve inspektoritele struktureeritud ja ühtseid juhiseid. |
| --- | --- |

21.

Nende meetmete rakendamisel tuleb läbi viia tõhusamat keskkonnakontrolli ja -järelevalvet. RMCEI (soovitus 2001/331/EÜ, milles on sätestatud liikmesriikide keskkonnajärelevalve miinimumnõuded) on seega oluline kõigi liikmesriikide jaoks, et pakkuda liikmesriikide keskkonnajärelevalve inspektoritele struktureeritud ja ühtseid juhiseid.

| 22. | Tuleb tugevdada kehtivat õigusraamistikku, et võimaldada ELil tagada kohaliku ja piirkondliku tasandi keskkonnakontrolli ja -järelevalve süsteemide täielik sidusus, järjepidevus ja tõhusus, kindlustamaks ELi keskkonnaõiguse ühtne rakendamine ja ettevõtete võrdsed konkurentsitingimused siseturul. |
| --- | --- |

22.

Tuleb tugevdada kehtivat õigusraamistikku, et võimaldada ELil tagada kohaliku ja piirkondliku tasandi keskkonnakontrolli ja -järelevalve süsteemide täielik sidusus, järjepidevus ja tõhusus, kindlustamaks ELi keskkonnaõiguse ühtne rakendamine ja ettevõtete võrdsed konkurentsitingimused siseturul.

| 23. | Tuleb toetada tõhusamaid kaebuste menetlemise ja vahendusmehhanisme kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil. |
| --- | --- |

23.

Tuleb toetada tõhusamaid kaebuste menetlemise ja vahendusmehhanisme kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil.

| 24. | Tuleb toetada riiklikul tasandil teabesüsteemide väljatöötamist teabe levitamiseks ELi keskkonnaõiguse tegeliku täitmise kohta. |
| --- | --- |

24.

Tuleb toetada riiklikul tasandil teabesüsteemide väljatöötamist teabe levitamiseks ELi keskkonnaõiguse tegeliku täitmise kohta.

| 25. | Tuleb sõlmida rakendamise kolmepoolsed partnerluslepinguid liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et parandada konkreetsete keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist ning lahendada keskkonnajuhtimise spetsiifilisi või piiriüleseid probleeme. |
| --- | --- |

25.

Tuleb sõlmida rakendamise kolmepoolsed partnerluslepinguid liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et parandada konkreetsete keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist ning lahendada keskkonnajuhtimise spetsiifilisi või piiriüleseid probleeme.

| 26. | Tuleb parandada keskkonnapoliitika teaduspõhist tõendusbaasi – eelkõige funktsionaalsete teadmiste osas ökosüsteemist (energia-, vee- ja ainevood ning nendega seotud säästvad mulla-, vee- ja kohaliku kliima funktsioonid) –, sealhulgas selle kättesaadavust, lihtsustades, parandades ja ajakohastades keskkonnaalase teabe ja andmete kogumist, haldamist ja jagamist ning välja töötades vahendeid esilekerkivate keskkonnaohtude prognoosimiseks, hindamiseks ja ohjamiseks ning teadmistes leiduvate seniste lünkade võimalikult kiireks täitmiseks. Lisaks tuleks nendes valdkondades eriti toetada – stipendiumiprogrammide abil – teadureid ning võimaluste korral tuleks neid kaasata ekspertidena keskkonnaprobleemide kõrvaldamisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
  Selle arengu puhul tuleb vältida bürokraatiakoormuse suurenemist täiendavate järelevalve- ja kontrollieeskirjade tõttu ning selle asemel püüelda konkreetsete rõhuasetuste poole, kasutades sünergiaid olemasolevate järelevalvesüsteemidega. |
| --- | --- |

26.

Tuleb parandada keskkonnapoliitika teaduspõhist tõendusbaasi – eelkõige funktsionaalsete teadmiste osas ökosüsteemist (energia-, vee- ja ainevood ning nendega seotud säästvad mulla-, vee- ja kohaliku kliima funktsioonid) –, sealhulgas selle kättesaadavust, lihtsustades, parandades ja ajakohastades keskkonnaalase teabe ja andmete kogumist, haldamist ja jagamist ning välja töötades vahendeid esilekerkivate keskkonnaohtude prognoosimiseks, hindamiseks ja ohjamiseks ning teadmistes leiduvate seniste lünkade võimalikult kiireks täitmiseks. Lisaks tuleks nendes valdkondades eriti toetada – stipendiumiprogrammide abil – teadureid ning võimaluste korral tuleks neid kaasata ekspertidena keskkonnaprobleemide kõrvaldamisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Selle arengu puhul tuleb vältida bürokraatiakoormuse suurenemist täiendavate järelevalve- ja kontrollieeskirjade tõttu ning selle asemel püüelda konkreetsete rõhuasetuste poole, kasutades sünergiaid olemasolevate järelevalvesüsteemidega.

| 27. | Ressursside tõhusaks kasutamiseks ja CO2-heitkoguse vähendamiseks tuleb muu hulgas 2020. aastaks täielikult rakendada ELi kliima- ja energiapakett, samuti jäätmealased ELi õigusaktid, tagades, et need kõigis liikmesriikides korrektselt üle võetakse ja rakendatakse, moodustades kohalikul ja piirkondlikul tasandil keskkonnaseaduse ülevõtmise rühmi. |
| --- | --- |

27.

Ressursside tõhusaks kasutamiseks ja CO2-heitkoguse vähendamiseks tuleb muu hulgas 2020. aastaks täielikult rakendada ELi kliima- ja energiapakett, samuti jäätmealased ELi õigusaktid, tagades, et need kõigis liikmesriikides korrektselt üle võetakse ja rakendatakse, moodustades kohalikul ja piirkondlikul tasandil keskkonnaseaduse ülevõtmise rühmi.

| 28. | Samaaegselt tuleb kõrvaldada siseturu tõkked ringlussevõtuga seotud tegevustele ning vähendada tootmise ja tarbimise üldist keskkonnamõju, edendades väikese keskkonnamõjuga tooteid ning pakkudes tarbijatele toodete kohta täpset teaduslikult põhjendatud teavet ja juhiseid. |
| --- | --- |

28.

Samaaegselt tuleb kõrvaldada siseturu tõkked ringlussevõtuga seotud tegevustele ning vähendada tootmise ja tarbimise üldist keskkonnamõju, edendades väikese keskkonnamõjuga tooteid ning pakkudes tarbijatele toodete kohta täpset teaduslikult põhjendatud teavet ja juhiseid.

| 29. | Peale selle, kui rääkida ettevõtetest, siis võib nende kasvav vastutustunne seoses keskkonnaprobleemidega, vabatahtlikud keskkonnakontrollid, toodete keskkonnasõbralikkust tõendavad ökomärgised ning ökoloogilise ettevõtluse laienemine juba iseenesest aidata luua keskkonnakvaliteedi, mis vajab edendamist. |
| --- | --- |

29.

Peale selle, kui rääkida ettevõtetest, siis võib nende kasvav vastutustunne seoses keskkonnaprobleemidega, vabatahtlikud keskkonnakontrollid, toodete keskkonnasõbralikkust tõendavad ökomärgised ning ökoloogilise ettevõtluse laienemine juba iseenesest aidata luua keskkonnakvaliteedi, mis vajab edendamist.

| 30. | Rohelisemad ja tõhusamad tehnoloogialahendused, suurem tootlikkus ja uued tööhõivevõimalused aitavad luua majanduskasvu ja töökohti. |
| --- | --- |

30.

Rohelisemad ja tõhusamad tehnoloogialahendused, suurem tootlikkus ja uued tööhõivevõimalused aitavad luua majanduskasvu ja töökohti.

| 31. | Ressursitõhusust ja rohelisemaid tooteid toetav sidusam ja paremini lõimitud poliitikaraamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil aitab VKEsid, kes püüavad suurendada oma ressursitõhusust, sest see aitab vähendada nende tootmiskulusid ja hõlbustada pääsu uutele turgudele. |
| --- | --- |

31.

Ressursitõhusust ja rohelisemaid tooteid toetav sidusam ja paremini lõimitud poliitikaraamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil aitab VKEsid, kes püüavad suurendada oma ressursitõhusust, sest see aitab vähendada nende tootmiskulusid ja hõlbustada pääsu uutele turgudele.

| 32. | Rahastamise puhul on oluline tagada, et keskkonna- ja kliimaalaste eesmärkide täitmist toetataks piisavate rahaliste vahenditega, võetaks arvesse partnerluslepingutes ja tagataks, et vähemalt 20 % ELi 2014.–2020. aasta eelarvest oleks eraldatud selleks eesmärgiks. Eelkõige tuleks tagada eriti kulukate, aastaks 2020 teostatavate keskkonnameetmete – näiteks halvenenud ökosüsteemide kavandatud parandamine roheliste infrastruktuuride võrkude abil – rahastamine, mida ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia seitsmenda keskkonnalase tegevusprogrammi olulise osana ka ette näeb. |
| --- | --- |

32.

Rahastamise puhul on oluline tagada, et keskkonna- ja kliimaalaste eesmärkide täitmist toetataks piisavate rahaliste vahenditega, võetaks arvesse partnerluslepingutes ja tagataks, et vähemalt 20 % ELi 2014.–2020. aasta eelarvest oleks eraldatud selleks eesmärgiks. Eelkõige tuleks tagada eriti kulukate, aastaks 2020 teostatavate keskkonnameetmete – näiteks halvenenud ökosüsteemide kavandatud parandamine roheliste infrastruktuuride võrkude abil – rahastamine, mida ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia seitsmenda keskkonnalase tegevusprogrammi olulise osana ka ette näeb.

| 33. | Samaaegselt tuleks teha jõupingutusi ELi keskkonnaalase tegevuse rahastamise suurendamiseks vähemalt 25 % võrra, kasutades keskkonnaga seotud kuludest teatamise ja nende jälgimise süsteemi, et tagada muuhulgas eriti kulukate, aastaks 2020 teostatavate ja halvenenud ökosüsteemide parandamiseks võetavate keskkonnameetmete õigeaegne rahastamine. |
| --- | --- |

33.

Samaaegselt tuleks teha jõupingutusi ELi keskkonnaalase tegevuse rahastamise suurendamiseks vähemalt 25 % võrra, kasutades keskkonnaga seotud kuludest teatamise ja nende jälgimise süsteemi, et tagada muuhulgas eriti kulukate, aastaks 2020 teostatavate ja halvenenud ökosüsteemide parandamiseks võetavate keskkonnameetmete õigeaegne rahastamine.

| 34. | Tuleb järk-järgult lõpetada keskkonnakahjulikud toetused ja kasutada üha rohkem turupõhiseid vahendeid, sealhulgas maksustamist ja keskkonna kahjustajate karistamist. |
| --- | --- |

34.

Tuleb järk-järgult lõpetada keskkonnakahjulikud toetused ja kasutada üha rohkem turupõhiseid vahendeid, sealhulgas maksustamist ja keskkonna kahjustajate karistamist.

| 35. | Tuleb edendada ja suurendada erasektori rahaliste vahendite kasutamist keskkonna ja kliimaga seotud kulutuste katmiseks, hõlbustades eelkõige juurdepääsu innovaatiliste rahastamisvahenditele. |
| --- | --- |

35.

Tuleb edendada ja suurendada erasektori rahaliste vahendite kasutamist keskkonna ja kliimaga seotud kulutuste katmiseks, hõlbustades eelkõige juurdepääsu innovaatiliste rahastamisvahenditele.

| 36. | Komitee kutsub üles viima ELi valdkondliku keskkonnaalase reguleerimise poliitika (ELi piirväärtused) kooskõlla ELi heitkoguste poliitikaga (saasteallikale suunatud ELi meetmed), järgides terviklikku lähenemisviisi, mis võimaldab nende meetmete ning valdkondlike keskkonnadirektiivide eesmärkide ja ajakavade koordineerimist. Komitee kutsub komisjoni üles välja arvutama saasteallikatele suunatud meetmete uuendustsükli kestust ning hindama piirväärtuste reaalsetes oludes saavutamise tähtaega, et saavutada kogu Euroopas heidete märkimisväärne vähenemine. Selleks peavad valdkondlike keskkonnalaste direktiivide eemärkide tase (piirväärtused) ja rakendamise tähtajad olema võrdsed saasteallikatele suunatud ELi meetmete eesmärkide taseme ja ajakavaga. |
| --- | --- |

36.

Komitee kutsub üles viima ELi valdkondliku keskkonnaalase reguleerimise poliitika (ELi piirväärtused) kooskõlla ELi heitkoguste poliitikaga (saasteallikale suunatud ELi meetmed), järgides terviklikku lähenemisviisi, mis võimaldab nende meetmete ning valdkondlike keskkonnadirektiivide eesmärkide ja ajakavade koordineerimist. Komitee kutsub komisjoni üles välja arvutama saasteallikatele suunatud meetmete uuendustsükli kestust ning hindama piirväärtuste reaalsetes oludes saavutamise tähtaega, et saavutada kogu Euroopas heidete märkimisväärne vähenemine. Selleks peavad valdkondlike keskkonnalaste direktiivide eemärkide tase (piirväärtused) ja rakendamise tähtajad olema võrdsed saasteallikatele suunatud ELi meetmete eesmärkide taseme ja ajakavaga.

| 37. | Seoses vajadusega tagada ELi kodanike tervis ja heaolu, on tähtis rõhutada, et on tarvis ajakohastada ELi õhukvaliteedipoliitikat, võttes arvesse uusimaid teadusandmeid, selgitada välja kulutõhusad meetmed õhusaaste vähendamiseks selle tekkekohas pingutada rohkem selle nimel, et saavutada ELi õhukvaliteedi alaste õigusaktide nõuete täielik täitmine, eeskätt seoses õhus leiduvate peenosakestega. |
| --- | --- |

37.

Seoses vajadusega tagada ELi kodanike tervis ja heaolu, on tähtis rõhutada, et on tarvis ajakohastada ELi õhukvaliteedipoliitikat, võttes arvesse uusimaid teadusandmeid, selgitada välja kulutõhusad meetmed õhusaaste vähendamiseks selle tekkekohas pingutada rohkem selle nimel, et saavutada ELi õhukvaliteedi alaste õigusaktide nõuete täielik täitmine, eeskätt seoses õhus leiduvate peenosakestega.

| 38. | Seoses müraga on hädavajalik selgitada välja kulutõhusad meetmed mürasaaste vähendamiseks selle tekkekohas. |
| --- | --- |

38.

Seoses müraga on hädavajalik selgitada välja kulutõhusad meetmed mürasaaste vähendamiseks selle tekkekohas.

| 39. | Komitee palub kehtestada ambitsioonikad meetmed olulistele keskkonnasaastajatele, eelkõige transpordile ja liikuvusele. Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis viidatakse selles osas valgele raamatule „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011) 144 lõplik). Regioonide Komitee suhtub positiivselt valge raamatu eesmärkide tasemesse, ent selle taseme saavutamiseks pooldab komitee Euroopa tegevuskava koostamist, mis sisaldaks vahe-eesmärke, konkreetseid meetmeid (nagu saasteallikale suunatud ELi meetmed) ja hindamisperioode (3). |
| --- | --- |

39.

Komitee palub kehtestada ambitsioonikad meetmed olulistele keskkonnasaastajatele, eelkõige transpordile ja liikuvusele. Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis viidatakse selles osas valgele raamatule „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011) 144 lõplik). Regioonide Komitee suhtub positiivselt valge raamatu eesmärkide tasemesse, ent selle taseme saavutamiseks pooldab komitee Euroopa tegevuskava koostamist, mis sisaldaks vahe-eesmärke, konkreetseid meetmeid (nagu saasteallikale suunatud ELi meetmed) ja hindamisperioode (3).

| 40. | Seoses veega tuleks tõhustada püüdlusi joogivee direktiivi rakendamiseks, eelkõige väiketarnijate hulgas kõigis liikmesriikides, ning samasuguseid jõupingutusi tuleks teha ka suplusveedirektiivi rakendamiseks, eesmärgiga saavutada 2020. aastaks nende direktiivide täitmise tase üle 95 %. |
| --- | --- |

40.

Seoses veega tuleks tõhustada püüdlusi joogivee direktiivi rakendamiseks, eelkõige väiketarnijate hulgas kõigis liikmesriikides, ning samasuguseid jõupingutusi tuleks teha ka suplusveedirektiivi rakendamiseks, eesmärgiga saavutada 2020. aastaks nende direktiivide täitmise tase üle 95 %.

| 41. | Tuleb teha sotsiaalmajandusliku, territoriaalse ja keskkonnamõju süstemaatilisi eelhindamisi ELi, liikmesriikide ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

41.

Tuleb teha sotsiaalmajandusliku, territoriaalse ja keskkonnamõju süstemaatilisi eelhindamisi ELi, liikmesriikide ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

| 42. | Komitee tervitab linnade säästvuse prioriteetse eesmärgi kaasamist seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide hulka ja kutsub üles täitma säästlikkuse miinimumkriteeriume enamikus ELi linnades. |
| --- | --- |

42.

Komitee tervitab linnade säästvuse prioriteetse eesmärgi kaasamist seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide hulka ja kutsub üles täitma säästlikkuse miinimumkriteeriume enamikus ELi linnades.

| 43. | Tuleks teha tihedamat koostööd rahvusvaheliste kokkulepete osas, mis toetavad maailmamajanduse kaasavaks keskkonnasõbralikuks majanduseks muutmisele suunatud rahvusvahelisi ja piirkondlikke protsesse ning edendavad majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikku tulevikku meie planeedi ning praeguste ja tulevaste põlvkondade heaks. |
| --- | --- |

43.

Tuleks teha tihedamat koostööd rahvusvaheliste kokkulepete osas, mis toetavad maailmamajanduse kaasavaks keskkonnasõbralikuks majanduseks muutmisele suunatud rahvusvahelisi ja piirkondlikke protsesse ning edendavad majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikku tulevikku meie planeedi ning praeguste ja tulevaste põlvkondade heaks.

| 44. | Kohalikul tasandil peaks programm olema laiahaardelisem ning selles sisalduvaid algatusi, nagu linnapeade pakti, tuleks laiendada ka muudesse, ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga hõlmatud valdkondadesse nagu bioloogiline mitmekesisus ja eelkõige maakasutus, nagu on Regioonide Komitee soovitanud oma hiljutises sellekohases arvamuses (CdR 1121/2012 fin). Käsitleda tuleks samuti jäätmekäitlust, veevarude kaitsmist ja õhusaastet. See hõlbustaks ELi keskkonnapoliitika elluviimist uuendusliku mitmetasandilise juhtimismeetodi kaudu, mille raames edendatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste proaktiivset kaasamist Euroopa Liidu õigusaktide rakendamisse. |
| --- | --- |

44.

Kohalikul tasandil peaks programm olema laiahaardelisem ning selles sisalduvaid algatusi, nagu linnapeade pakti, tuleks laiendada ka muudesse, ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga hõlmatud valdkondadesse nagu bioloogiline mitmekesisus ja eelkõige maakasutus, nagu on Regioonide Komitee soovitanud oma hiljutises sellekohases arvamuses (CdR 1121/2012 fin). Käsitleda tuleks samuti jäätmekäitlust, veevarude kaitsmist ja õhusaastet. See hõlbustaks ELi keskkonnapoliitika elluviimist uuendusliku mitmetasandilise juhtimismeetodi kaudu, mille raames edendatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste proaktiivset kaasamist Euroopa Liidu õigusaktide rakendamisse.

| 45. | Sama kehtib ka Euroopa rohelise pealinna auhinna loomise kohta, tunnustuseks linnadele, mis on ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel eeskujulikud ja uuendusmeelsed. |
| --- | --- |

45.

Sama kehtib ka Euroopa rohelise pealinna auhinna loomise kohta, tunnustuseks linnadele, mis on ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel eeskujulikud ja uuendusmeelsed.

| 46. | Seega peaks seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm rajanema keskkonnapoliitika juhtpõhimõttel, et saastaja maksab, ettevaatuspõhimõttel ja ennetuspõhimõttel ning põhimõttel, et saaste kõrvaldatakse selle tekkekohas, võttes meetmeid ja seades eesmärke vastavalt aruka reguleerimise põhimõttele ning tasakaalustatud ja säästva keskkonnapoliitika raames. Liiga paljud meetmed on jätkuvalt parandusmeetmed, mis võetakse protsessi või ahela lõpus. Samas peaks prioriteet olema nende protsesside kohandamine või isegi muutmine eesmärgiga vähendada igas etapis märkimisväärselt nende keskkonnamõju. Edendada tuleks uuenduslikke algatusi ringmajanduse, materjalide suletud ringluse, olelusringide võrdlevate analüüside alal ning selleks otstarbeks tuleks kasutada meie kohati veel täiendamist vajavaid teadmisi funktsionaalsetest ökosüsteemidest, energia-, vee- ja ainetsüklitest ning nende positiivsetest mõjudest mulla, vee ja kohaliku kliima säästvale arengule, et saavutada inimtegevuse keskkonnamõju süstemaatilisem vähendamine. |
| --- | --- |

46.

Seega peaks seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm rajanema keskkonnapoliitika juhtpõhimõttel, et saastaja maksab, ettevaatuspõhimõttel ja ennetuspõhimõttel ning põhimõttel, et saaste kõrvaldatakse selle tekkekohas, võttes meetmeid ja seades eesmärke vastavalt aruka reguleerimise põhimõttele ning tasakaalustatud ja säästva keskkonnapoliitika raames. Liiga paljud meetmed on jätkuvalt parandusmeetmed, mis võetakse protsessi või ahela lõpus. Samas peaks prioriteet olema nende protsesside kohandamine või isegi muutmine eesmärgiga vähendada igas etapis märkimisväärselt nende keskkonnamõju. Edendada tuleks uuenduslikke algatusi ringmajanduse, materjalide suletud ringluse, olelusringide võrdlevate analüüside alal ning selleks otstarbeks tuleks kasutada meie kohati veel täiendamist vajavaid teadmisi funktsionaalsetest ökosüsteemidest, energia-, vee- ja ainetsüklitest ning nende positiivsetest mõjudest mulla, vee ja kohaliku kliima säästvale arengule, et saavutada inimtegevuse keskkonnamõju süstemaatilisem vähendamine.

D.   
  Tähtsus kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks

| 47. | Euroopa kodanikud saavad järjest enam teadlikuks sellest, milline osa on keskkonnal nende elus. Kohalikele kogukondadele lähima tasandina on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel väga suur tähtsus liidestena koolituseks ja mobiliseerimiseks. |
| --- | --- |

47.

Euroopa kodanikud saavad järjest enam teadlikuks sellest, milline osa on keskkonnal nende elus. Kohalikele kogukondadele lähima tasandina on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel väga suur tähtsus liidestena koolituseks ja mobiliseerimiseks.

| 48. | Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet kohaldatakse keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel ja rakendamisel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 192, milles on sätestatud keskkonnapoliitika küsimustes pädevuste jagamine ELi, liikmesriikide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel. |
| --- | --- |

48.

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet kohaldatakse keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel ja rakendamisel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 192, milles on sätestatud keskkonnapoliitika küsimustes pädevuste jagamine ELi, liikmesriikide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel.

| 49. | Võttes arvesse komisjoni vastuvõetud erimeetmeid, tuleb määratleda kohalikke ja piirkondlikke probleeme väljendavad eesmärgid. |
| --- | --- |

49.

Võttes arvesse komisjoni vastuvõetud erimeetmeid, tuleb määratleda kohalikke ja piirkondlikke probleeme väljendavad eesmärgid.

| 50. | Local Agenda 21 võib ja peabki olema kohalikul ja piirkondlikul tasandi osalusdemokraatia tööriist, mille abil saavutada keskkonnapoliitika eesmärke ning levitada Interneti kaudu teavet seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaldamisest kohalikul tasandil ja kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest. |
| --- | --- |

50.

Local Agenda 21 võib ja peabki olema kohalikul ja piirkondlikul tasandi osalusdemokraatia tööriist, mille abil saavutada keskkonnapoliitika eesmärke ning levitada Interneti kaudu teavet seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaldamisest kohalikul tasandil ja kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest.

| 51. | Mitmetasandilise valitsemise põhimõtet tuleks seoses keskkonnakaitsega tunnustada. Regioonide Komitee on arvamusel, et keskkonnalaseid probleeme ei saa lahendada üksainus valitsustasand, samuti ei ole võimalik, et vaid üksainus valitsustasand viib ellu ELi poliitikat. Ei saa enam olla nii, et ELi keskkonnaalast poliitikat kujundab ELi valitsemistasand, kes koostab õigusaktid ning jätab siis riikide ja kohalikele ja piirkondlike omavalitsuste kanda nende rakendamise. Poliitika peab välja kujunema eri valitsustasandite vahelise vastastikuse koostöö tulemusena. Vaja on mitmetasandilist lähenemisviisi, mille raames iga valitsustasand (Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik) peab võtma vastutuse kooskõlas teiste ametiasutustega ning rakendama meetmeid, mida asjaomane valitustasand võib võtta ja peab võtma, vältides pädevuste kattumist. |
| --- | --- |

51.

Mitmetasandilise valitsemise põhimõtet tuleks seoses keskkonnakaitsega tunnustada. Regioonide Komitee on arvamusel, et keskkonnalaseid probleeme ei saa lahendada üksainus valitsustasand, samuti ei ole võimalik, et vaid üksainus valitsustasand viib ellu ELi poliitikat. Ei saa enam olla nii, et ELi keskkonnaalast poliitikat kujundab ELi valitsemistasand, kes koostab õigusaktid ning jätab siis riikide ja kohalikele ja piirkondlike omavalitsuste kanda nende rakendamise. Poliitika peab välja kujunema eri valitsustasandite vahelise vastastikuse koostöö tulemusena. Vaja on mitmetasandilist lähenemisviisi, mille raames iga valitsustasand (Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik) peab võtma vastutuse kooskõlas teiste ametiasutustega ning rakendama meetmeid, mida asjaomane valitustasand võib võtta ja peab võtma, vältides pädevuste kattumist.

| 52. | Komitee arvab, et mitmetasandilist lähenemist tuleb tugevdada ka poliitikakujundamise etapis. Euroopa keskkonna parandamine vajab teostatavaid eesmärke ja selle jaoks tuleb viia õigusaktid ja rakendamine üksteisega kooskõlla. Selle jaoks on väga oluline, et juba poliitikakujundamise etapis pöörataks tähelepanu võimalikele finantsilistele, poliitilistele või juriidilistele tagajärgedele detsentraalse tasandi valitsuste jaoks ning ELi õigusaktide rakendatavusele ja teostatavusele. |
| --- | --- |

52.

Komitee arvab, et mitmetasandilist lähenemist tuleb tugevdada ka poliitikakujundamise etapis. Euroopa keskkonna parandamine vajab teostatavaid eesmärke ja selle jaoks tuleb viia õigusaktid ja rakendamine üksteisega kooskõlla. Selle jaoks on väga oluline, et juba poliitikakujundamise etapis pöörataks tähelepanu võimalikele finantsilistele, poliitilistele või juriidilistele tagajärgedele detsentraalse tasandi valitsuste jaoks ning ELi õigusaktide rakendatavusele ja teostatavusele.

| 53. | Komitee soovitab mitmetasandilise lähenemise tugevdamist ka rakendamise etapis. Keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine ei ole ainult juriidilise rakendamise küsimus (ülevõtmine riigi õigusaktidesse). See tähendab, et ELi keskkonnalaste õigusaktidega peaksid kaasas käima Euroopa ja riikliku tasandi rakenduskavad (mis sisaldavad juhiseid, parimaid tavasid ja saasteallikale suunatud meetmeid). Regioonide Komitee pooldab sellega seoses otsustavalt mitmetasandilist lähenemist ning viitab liikmesriikides valitsustasandite vaheliste rühmade loomisele, kus eri valitsustasandite eksperdid teevad koostööd riiklike rakenduskavade koostamisel. |
| --- | --- |

53.

Komitee soovitab mitmetasandilise lähenemise tugevdamist ka rakendamise etapis. Keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine ei ole ainult juriidilise rakendamise küsimus (ülevõtmine riigi õigusaktidesse). See tähendab, et ELi keskkonnalaste õigusaktidega peaksid kaasas käima Euroopa ja riikliku tasandi rakenduskavad (mis sisaldavad juhiseid, parimaid tavasid ja saasteallikale suunatud meetmeid). Regioonide Komitee pooldab sellega seoses otsustavalt mitmetasandilist lähenemist ning viitab liikmesriikides valitsustasandite vaheliste rühmade loomisele, kus eri valitsustasandite eksperdid teevad koostööd riiklike rakenduskavade koostamisel.

| 54. | Seepärast on väga oluline, et seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm toetaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust õigusaktide rakendamisel järgmiste meetmetega:






  a) | suurendada kohaliku ja piirkondliku tasandi osalemist ELi õigusaktide koostamises, ülevõtmises ja hindamises, et parandada õigusaktide rakendamist ja suurendada vastutust; |
| --- | --- | --- |

54.

Seepärast on väga oluline, et seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm toetaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust õigusaktide rakendamisel järgmiste meetmetega:

a)

suurendada kohaliku ja piirkondliku tasandi osalemist ELi õigusaktide koostamises, ülevõtmises ja hindamises, et parandada õigusaktide rakendamist ja suurendada vastutust;

| b) | rakendada mehhanisme, mis kaasavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, ja julgustada neid jagama parimaid tavasid poliitikameetmete rakendamise alal; |
| --- | --- |

b)

rakendada mehhanisme, mis kaasavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, ja julgustada neid jagama parimaid tavasid poliitikameetmete rakendamise alal;

| c) | keskenduda vähem arenenud siseriiklike keskkonnameetmetega riikide ja piirkondade aitamisele, selle asemel et viia sisse ulatuslikud uued ELi-ülesed meetmed, kui need on vastuolus võrreldavate meetmete ja kavadega riikides ja piirkondades, kus järgitakse enam arenenud keskkonnastandardeid ja –meetmeid; |
| --- | --- |

c)

keskenduda vähem arenenud siseriiklike keskkonnameetmetega riikide ja piirkondade aitamisele, selle asemel et viia sisse ulatuslikud uued ELi-ülesed meetmed, kui need on vastuolus võrreldavate meetmete ja kavadega riikides ja piirkondades, kus järgitakse enam arenenud keskkonnastandardeid ja –meetmeid;

| d) | kasutada määruste asemel direktiive, et võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel arendada oma keskkonnalahendusi selgelt kokkulepitud ELi raamistikus; |
| --- | --- |

d)

kasutada määruste asemel direktiive, et võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel arendada oma keskkonnalahendusi selgelt kokkulepitud ELi raamistikus;

| e) | koostada ELi raamistik keskkonnajärelevalve teostamiseks liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

e)

koostada ELi raamistik keskkonnajärelevalve teostamiseks liikmesriikide tasandil;

| f) | võtta vastu tõhus saasteallikatele olelusringi analüüsidele, materjalide suletud ringlusele ja ringmajanduse loomisele suunatud poliitika ja laiendada kulude katmise võimalusi ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

f)

võtta vastu tõhus saasteallikatele olelusringi analüüsidele, materjalide suletud ringlusele ja ringmajanduse loomisele suunatud poliitika ja laiendada kulude katmise võimalusi ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| g) | tugevdada Euroopa Liidu säästvaid linnu. Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm peab jätkama linnade innovaatiliste algatuste toetamist, jagades kogemusi, selgitades välja ja võttes vastu rea näitajaid linnade keskkonnahoidlikkuse hindamiseks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse mõju osas, andes rohkem teavet rahastamisallikate kohta ning avalikustades meetmed, mis aitavad kaasa säästvale arengule. Need näitajad töötatakse välja tihedas koostöös kohalike omavalitsustega; |
| --- | --- |

g)

tugevdada Euroopa Liidu säästvaid linnu. Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm peab jätkama linnade innovaatiliste algatuste toetamist, jagades kogemusi, selgitades välja ja võttes vastu rea näitajaid linnade keskkonnahoidlikkuse hindamiseks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse mõju osas, andes rohkem teavet rahastamisallikate kohta ning avalikustades meetmed, mis aitavad kaasa säästvale arengule. Need näitajad töötatakse välja tihedas koostöös kohalike omavalitsustega;

| h) | toetada säästvate maapiirkondade algatusi; |
| --- | --- |

h)

toetada säästvate maapiirkondade algatusi;

| i) | suurendada ELi tõhusust keskkonnaprobleemide lahendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eelkõige Rio +20 võetud kohustuste kontekstis; |
| --- | --- |

i)

suurendada ELi tõhusust keskkonnaprobleemide lahendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eelkõige Rio +20 võetud kohustuste kontekstis;

| j) | kehtestada kriteeriumid liikmesriikides kaebuste käsitlemiseks, sh vaidluste lahendamiseks näiteks lepitusmenetluse teel; |
| --- | --- |

j)

kehtestada kriteeriumid liikmesriikides kaebuste käsitlemiseks, sh vaidluste lahendamiseks näiteks lepitusmenetluse teel;

| k) | järgida aruka reguleerimise põhimõtteid, teostada mõjuhinnangute järelevalvet ja kontrolli ning hinnata mõju konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

k)

järgida aruka reguleerimise põhimõtteid, teostada mõjuhinnangute järelevalvet ja kontrolli ning hinnata mõju konkurentsivõimele;

| l) | integreerida keskkonnaeesmärgid olulistesse eelarverubriikidesse, näiteks maaelu areng, põllumajandus ja struktuurifondid; |
| --- | --- |

l)

integreerida keskkonnaeesmärgid olulistesse eelarverubriikidesse, näiteks maaelu areng, põllumajandus ja struktuurifondid;

| m) | parandada teabevahetust kõigi valitsemistasandite vahel ning kõigil poliitika väljatöötamise etappidel, suurendada investeeringuid infosüsteemidesse ja veebitöövahenditesse kodanikele ja avalikele asutustele läbipaistva keskkonnateabe andmiseks; |
| --- | --- |

m)

parandada teabevahetust kõigi valitsemistasandite vahel ning kõigil poliitika väljatöötamise etappidel, suurendada investeeringuid infosüsteemidesse ja veebitöövahenditesse kodanikele ja avalikele asutustele läbipaistva keskkonnateabe andmiseks;

| n) | kasutada Regioonide Komitee loodud keskkonnaalase koostöö tehnilist platvormi dialoogi ja teabevahetuse hõlbustamiseks ning tegeliku rakendamise parandamiseks kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

n)

kasutada Regioonide Komitee loodud keskkonnaalase koostöö tehnilist platvormi dialoogi ja teabevahetuse hõlbustamiseks ning tegeliku rakendamise parandamiseks kohalikul tasandil;

| o) | luua mehhanismid, mis võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskkonnaandmeid koguda ning kehtestada kohalike omavalitsuste, piirkondade ja liikmesriikide kaasvastutus nende andmete kogumise, töötlemise ja järelevalve eest; |
| --- | --- |

o)

luua mehhanismid, mis võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskkonnaandmeid koguda ning kehtestada kohalike omavalitsuste, piirkondade ja liikmesriikide kaasvastutus nende andmete kogumise, töötlemise ja järelevalve eest;

| p) | kehtestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalusel kõikide ELi keskkonnaalaste õigusaktide struktureeritud rakendus- ja teaberaamistikud; |
| --- | --- |

p)

kehtestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalusel kõikide ELi keskkonnaalaste õigusaktide struktureeritud rakendus- ja teaberaamistikud;

| q) | toetada kohaliku ja piirkondliku tasandi konkreetsete keskkonnahariduse programmide väljatöötamist keskkonnateadlikkuse ja teadmiste parandamiseks sellest, kuidas kodanikud võivad kaasa aidata asjaomaste probleemide lahendamisele. Programme tuleb rakendada kaasaval viisil, muu hulgas korraldades konkursse; |
| --- | --- |

q)

toetada kohaliku ja piirkondliku tasandi konkreetsete keskkonnahariduse programmide väljatöötamist keskkonnateadlikkuse ja teadmiste parandamiseks sellest, kuidas kodanikud võivad kaasa aidata asjaomaste probleemide lahendamisele. Programme tuleb rakendada kaasaval viisil, muu hulgas korraldades konkursse;

| r) | tugevdada kodanike suhet keskkonnaga keskkonnaalaste haridus- ja koolitusprogrammide abil, mida korraldavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning mis on suunatud eri põlvkondadele, et tõsta kõigi kodanike teadlikkust keskkonnaprobleemidest; |
| --- | --- |

r)

tugevdada kodanike suhet keskkonnaga keskkonnaalaste haridus- ja koolitusprogrammide abil, mida korraldavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning mis on suunatud eri põlvkondadele, et tõsta kõigi kodanike teadlikkust keskkonnaprobleemidest;

| s) | tugevdada ja laiendada IMPELi võrgustikku ELi keskkonnalastest direktiividest kinnipidamiseks, eraldades selle jaoks pikaks perioodiks finantsvahendeid, et lihtsustada vastastikust hindamist ja parimate tavade vahetamist keskkonnaalaste õigusaktide täitmise teemal ELis, seda eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgas; |
| --- | --- |

s)

tugevdada ja laiendada IMPELi võrgustikku ELi keskkonnalastest direktiividest kinnipidamiseks, eraldades selle jaoks pikaks perioodiks finantsvahendeid, et lihtsustada vastastikust hindamist ja parimate tavade vahetamist keskkonnaalaste õigusaktide täitmise teemal ELis, seda eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgas;

| t) | edendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kasulikku rolli ettevõtete ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamisel, mis pakub pikaajalise kavandamise struktureeritud raamistikku, eelkõige suuremahuliste infrastruktuuri investeeringute puhul; |
| --- | --- |

t)

edendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kasulikku rolli ettevõtete ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamisel, mis pakub pikaajalise kavandamise struktureeritud raamistikku, eelkõige suuremahuliste infrastruktuuri investeeringute puhul;

| u) | kaasata kohalikke omavalitsusi ja ühinguid kodanike mobiliseerimisse pikaajaliste keskkonnastrateegiate ja -eesmärkide koostamiseks, kasutades Euroopa rahastuid keskkonna infrastruktuuridesse ja ökosüsteemi teenustesse investeerimisel, kliimamuutustega kohanemisel, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemisel ja õnnetuste ohu vähendamisel ning koolitustel keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi ja keskkonnamõju hindamise direktiivi rakendamiseks; |
| --- | --- |

u)

kaasata kohalikke omavalitsusi ja ühinguid kodanike mobiliseerimisse pikaajaliste keskkonnastrateegiate ja -eesmärkide koostamiseks, kasutades Euroopa rahastuid keskkonna infrastruktuuridesse ja ökosüsteemi teenustesse investeerimisel, kliimamuutustega kohanemisel, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemisel ja õnnetuste ohu vähendamisel ning koolitustel keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi ja keskkonnamõju hindamise direktiivi rakendamiseks;

| v) | kaasata linnakeskkonna säästva haldamise meetodid selliste linnaruumi planeerimise dokumentide ettevalmistamisse, mis keskenduvad integreeritud keskkonnaplaneerimisele, säästvale liikuvusele, elektritranspordi võrgustikele, jalgrattateedele ja jalgrataste ühiskasutusele kesklinnas, elukvaliteedile ja tervishoiule; |
| --- | --- |

v)

kaasata linnakeskkonna säästva haldamise meetodid selliste linnaruumi planeerimise dokumentide ettevalmistamisse, mis keskenduvad integreeritud keskkonnaplaneerimisele, säästvale liikuvusele, elektritranspordi võrgustikele, jalgrattateedele ja jalgrataste ühiskasutusele kesklinnas, elukvaliteedile ja tervishoiule;

| 55. | Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi strateegia sõltub osaliselt konkreetsetest poliitikavahenditest, mis valitakse eesmärkide täitmiseks. See selgitatakse välja alles pärast mõjuhinnangute tegemist. See mõjutab kulutõhusust ning spetsiifilist sotsiaalset ja majanduslikku toimet, aga ka riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osa ELi tasandil kokkulepitud poliitikameetmete ja õigusnormide rakendamisel. Ent punktis 54 nimetatud meetmed ei tohi suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kulusurvet. Regioonide Komitee on seisukohal, et punktis 54 nimetatud meetmete puhul peaks vastutus kulude eest lasuma Euroopa Liidul või liikmesriikide valitsustel. Tuleb tingimata tagada majandusarengu jätkusuutlikkus ning majanduskasvu toetavate ja kodanike tervist kaitsvate ökosüsteemide vastupanuvõime. |
| --- | --- |

55.

Seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi strateegia sõltub osaliselt konkreetsetest poliitikavahenditest, mis valitakse eesmärkide täitmiseks. See selgitatakse välja alles pärast mõjuhinnangute tegemist. See mõjutab kulutõhusust ning spetsiifilist sotsiaalset ja majanduslikku toimet, aga ka riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osa ELi tasandil kokkulepitud poliitikameetmete ja õigusnormide rakendamisel. Ent punktis 54 nimetatud meetmed ei tohi suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kulusurvet. Regioonide Komitee on seisukohal, et punktis 54 nimetatud meetmete puhul peaks vastutus kulude eest lasuma Euroopa Liidul või liikmesriikide valitsustel. Tuleb tingimata tagada majandusarengu jätkusuutlikkus ning majanduskasvu toetavate ja kodanike tervist kaitsvate ökosüsteemide vastupanuvõime.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 15

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Paljudel juhtudel on nende eesmärkide saavutamiseks vaja tegutseda peamiselt riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, vastavalt lähimuse põhimõttele. Teistel juhtudel on vaja täiendavaid ELi tasandi meetmeid. Kuna keskkonnapoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusse, on üks selle programmi eesmärkidest luua jagatud sihtide ja eesmärkide ühine omand ning tagada ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele võrdsed võimalused. Selged sihid ja eesmärgid annavad poliitikakujundajatele ja teistele sidusrühmadele, sealhulgas piirkonnad ja linnad, ettevõtjad ja sotsiaalpartnerid ning üksikisikud, edasiliikumiseks orientiirid ja prognoositava tegevusraamistiku. | Paljudel juhtudel on nende eesmärkide saavutamiseks vaja tegutseda peamiselt
  Euroopa Liidu
  , riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, vastavalt lähimuse põhimõttele.
  Teistel juhtudel on vaja täiendavaid ELi tasandi meetmeid.
  Kuna keskkonnapoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusse, on üks selle programmi eesmärkidest luua jagatud sihtide ja eesmärkide ühine omand ning tagada ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele võrdsed võimalused. Selged sihid ja eesmärgid annavad poliitikakujundajatele ja teistele sidusrühmadele, sealhulgas piirkonnad ja linnad, ettevõtjad ja sotsiaalpartnerid ning üksikisikud, edasiliikumiseks orientiirid ja prognoositava tegevusraamistiku. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Paljudel juhtudel on nende eesmärkide saavutamiseks vaja tegutseda peamiselt riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, vastavalt lähimuse põhimõttele. Teistel juhtudel on vaja täiendavaid ELi tasandi meetmeid. Kuna keskkonnapoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusse, on üks selle programmi eesmärkidest luua jagatud sihtide ja eesmärkide ühine omand ning tagada ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele võrdsed võimalused. Selged sihid ja eesmärgid annavad poliitikakujundajatele ja teistele sidusrühmadele, sealhulgas piirkonnad ja linnad, ettevõtjad ja sotsiaalpartnerid ning üksikisikud, edasiliikumiseks orientiirid ja prognoositava tegevusraamistiku.

Paljudel juhtudel on nende eesmärkide saavutamiseks vaja tegutseda peamiselt
  Euroopa Liidu
  , riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, vastavalt lähimuse põhimõttele.
  Teistel juhtudel on vaja täiendavaid ELi tasandi meetmeid.
  Kuna keskkonnapoliitika kuulub ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusse, on üks selle programmi eesmärkidest luua jagatud sihtide ja eesmärkide ühine omand ning tagada ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele võrdsed võimalused. Selged sihid ja eesmärgid annavad poliitikakujundajatele ja teistele sidusrühmadele, sealhulgas piirkonnad ja linnad, ettevõtjad ja sotsiaalpartnerid ning üksikisikud, edasiliikumiseks orientiirid ja prognoositava tegevusraamistiku.

Motivatsioon

Keskkonnaseisundi parandamise eest lasub jagatud vastutus kõigil valitsustasanditel.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 43

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Suur osa ELi rahvastikust puutub kokku õhusaaste tasemetega, mis ületavad WHO soovitatud piirväärtusi. Meetmeid on vaja eelkõige valdkondades, kus inimesed, eriti tundlikud ja vähekindlustatud ühiskonnarühmad, ning ökosüsteemid puutuvad kokku kõrgete saastetasemetega, nt linnades või hoonetes. | Suur osa ELi rahvastikust puutub kokku õhusaaste tasemetega, mis ületavad WHO soovitatud piirväärtusi.
  Euroopa Liidu ja riigi tasandi m

  Meetmeid on vaja eelkõige valdkondades, kus inimesed, eriti tundlikud ja vähekindlustatud ühiskonnarühmad, ning ökosüsteemid puutuvad kokku kõrgete saastetasemetega, nt linnades või hoonetes. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Suur osa ELi rahvastikust puutub kokku õhusaaste tasemetega, mis ületavad WHO soovitatud piirväärtusi. Meetmeid on vaja eelkõige valdkondades, kus inimesed, eriti tundlikud ja vähekindlustatud ühiskonnarühmad, ning ökosüsteemid puutuvad kokku kõrgete saastetasemetega, nt linnades või hoonetes.

Suur osa ELi rahvastikust puutub kokku õhusaaste tasemetega, mis ületavad WHO soovitatud piirväärtusi.
  Euroopa Liidu ja riigi tasandi m

  Meetmeid on vaja eelkõige valdkondades, kus inimesed, eriti tundlikud ja vähekindlustatud ühiskonnarühmad, ning ökosüsteemid puutuvad kokku kõrgete saastetasemetega, nt linnades või hoonetes.

Motivatsioon

ELi ja riigi tasandi meetmed selles valdkonnas on eriti vajalikud.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 58

| Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teiseks laiendab EL kontrollimise ja järelevalvenõudeid suuremale hulgale ELi keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiendab neid ELi tasandi võimega tegeleda probleemsete olukordadega põhjendatud kahtluse korral. | Teiseks laiendab EL,
  seades konkreetsed rõhuasetused ja kasutades sünergiaid kehtivate järelevalveeeskirjadega
  , kontrollimise ja järelevalvenõudeid suuremale hulgale ELi keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiendab neid ELi tasandi võimega tegeleda probleemsete olukordadega põhjendatud kahtluse korral
  oma pädevuste piirides
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

Teiseks laiendab EL kontrollimise ja järelevalvenõudeid suuremale hulgale ELi keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiendab neid ELi tasandi võimega tegeleda probleemsete olukordadega põhjendatud kahtluse korral.

Teiseks laiendab EL,
  seades konkreetsed rõhuasetused ja kasutades sünergiaid kehtivate järelevalveeeskirjadega
  , kontrollimise ja järelevalvenõudeid suuremale hulgale ELi keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiendab neid ELi tasandi võimega tegeleda probleemsete olukordadega põhjendatud kahtluse korral
  oma pädevuste piirides
  .

Motivatsioon

Järelevalvenõuete laiendamine kõigile ELi keskkonnaalastele õigusaktidele tuleks teostada tõhusal viisil, et vältida tarbetu bürokraatia lisandumist ELi juba niigi väga formaalsetesse ja keerulistesse menetlustesse. Peale selle ei ole selge, kas Euroopa Komisjoni uued pädevused on põhjendatud. Seega tuleks punkti 58 sõnastuses selgelt väljendada, et Euroopa Komisjon toimib oma konkreetsete pädevuste piirides. Vastuolusid komitee arvamusega ei ilmne, kuna komitee soovitab oma arvamuses teabe haldamise ja kogumise parandamist ja ajakohastamist.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst, lisa, punkt 69

| Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ikka veel esineb märkimisväärseid teadmistelünki, millest mõned on käesoleva programmi prioriteetsete eesmärkide seisukohalt olulised. Seepärast on nende lünkade täitmiseks vaja investeerida edasisse teadustegevusse, et tagada ametiasutustele ja ettevõtetele kindel alus otsuste tegemiseks, mis kajastaksid täielikult sotsiaalseid, majanduslikke või keskkonnaalaseid hüvesid ja kulusid. Täitmata on neli lünka.






  — | Vaja on kõrgetasemelisi uuringuid andmetes ja teadmistes esinevate lünkade täitmiseks, et paremini mõista keerukaid probleeme seoses muutustega keskkonnas, näiteks kliimamuutuste ja katastroofide mõjud, liikide kadumisega seotud mõjud ökosüsteemiteenustele, keskkonnaalased piirmäärad ning ökoloogilised murdepunktid. Kui olemasolevad tõendid nõuavad täielikult ennetavaid meetmeid nendes valdkondades, siis edasised teadusuuringud seoses planeedi Maa taluvuspiiride, süsteemsete riskide ja meie ühiskonna suutlikkusega nendega hakkama saada toetavad kõige sobivamate lahenduste väljatöötamist. See peaks hõlmama investeerimist, et täita andmetes ja teadmistes esinevad lüngad, kaardistada ökosüsteemiteenused ja neid hinnata, et mõista elurikkuse tähtsust nende alustoena ja nende kohanemist kliimamuutusega |

Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

Ikka veel esineb märkimisväärseid teadmistelünki, millest mõned on käesoleva programmi prioriteetsete eesmärkide seisukohalt olulised. Seepärast on nende lünkade täitmiseks vaja investeerida edasisse teadustegevusse, et tagada ametiasutustele ja ettevõtetele kindel alus otsuste tegemiseks, mis kajastaksid täielikult sotsiaalseid, majanduslikke või keskkonnaalaseid hüvesid ja kulusid. Täitmata on neli lünka.

—

Vaja on kõrgetasemelisi uuringuid andmetes ja teadmistes esinevate lünkade täitmiseks, et paremini mõista keerukaid probleeme seoses muutustega keskkonnas, näiteks kliimamuutuste ja katastroofide mõjud, liikide kadumisega seotud mõjud ökosüsteemiteenustele, keskkonnaalased piirmäärad ning ökoloogilised murdepunktid. Kui olemasolevad tõendid nõuavad täielikult ennetavaid meetmeid nendes valdkondades, siis edasised teadusuuringud seoses planeedi Maa taluvuspiiride, süsteemsete riskide ja meie ühiskonna suutlikkusega nendega hakkama saada toetavad kõige sobivamate lahenduste väljatöötamist. See peaks hõlmama investeerimist, et täita andmetes ja teadmistes esinevad lüngad, kaardistada ökosüsteemiteenused ja neid hinnata, et mõista elurikkuse tähtsust nende alustoena ja nende kohanemist kliimamuutusega

Ikka veel esineb märkimisväärseid teadmistelünki, millest mõned on käesoleva programmi prioriteetsete eesmärkide seisukohalt olulised. Seepärast on nende lünkade täitmiseks vaja investeerida edasisse teadustegevusse, et tagada ametiasutustele ja ettevõtetele kindel alus otsuste tegemiseks, mis kajastaksid täielikult sotsiaalseid, majanduslikke või keskkonnaalaseid hüvesid ja kulusid. Täitmata on neli lünka.

| — | Vaja on kõrgetasemelisi uuringuid andmetes ja teadmistes esinevate lünkade täitmiseks, et paremini mõista keerukaid probleeme seoses muutustega keskkonnas, näiteks kliimamuutuste ja katastroofide mõjud, liikide kadumisega seotud mõjud ökosüsteemiteenustele, keskkonnaalased piirmäärad ning ökoloogilised murdepunktid.
  Siiani ülimalt spetsialiseerunud erialastes teadmistes üksikute valdkondade kohta (nt muld, vesi, kliima, õhk, taimed, loomad) keskendutakse rohkem nende funktsionaalsele koostoimele. Vastavad teadmised on ökosüsteemide funktsionaalse ja säästliku juhtimise jaoks hädavajalikud. Nad tagavad üldise eesmärgi, milleks on ühtne lähenemine ökosüsteemide stabiliseerimisele, sihipärase saavutamise ja vahendite tõhusa kasutamise.
  Kui olemasolevad tõendid nõuavad täielikult ennetavaid meetmeid nendes valdkondades, siis edasised teadusuuringud seoses planeedi Maa taluvuspiiride, süsteemsete riskide ja meie ühiskonna suutlikkusega nendega hakkama saada toetavad kõige sobivamate lahenduste väljatöötamist. See peaks hõlmama investeerimist, et täita andmetes ja teadmistes esinevad lüngad, kaardistada ökosüsteemiteenused ja neid hinnata, et mõista elurikkuse tähtsust nende alustoena ja nende kohanemist kliimamuutusega. |
| --- | --- |

—

Vaja on kõrgetasemelisi uuringuid andmetes ja teadmistes esinevate lünkade täitmiseks, et paremini mõista keerukaid probleeme seoses muutustega keskkonnas, näiteks kliimamuutuste ja katastroofide mõjud, liikide kadumisega seotud mõjud ökosüsteemiteenustele, keskkonnaalased piirmäärad ning ökoloogilised murdepunktid.
  Siiani ülimalt spetsialiseerunud erialastes teadmistes üksikute valdkondade kohta (nt muld, vesi, kliima, õhk, taimed, loomad) keskendutakse rohkem nende funktsionaalsele koostoimele. Vastavad teadmised on ökosüsteemide funktsionaalse ja säästliku juhtimise jaoks hädavajalikud. Nad tagavad üldise eesmärgi, milleks on ühtne lähenemine ökosüsteemide stabiliseerimisele, sihipärase saavutamise ja vahendite tõhusa kasutamise.
  Kui olemasolevad tõendid nõuavad täielikult ennetavaid meetmeid nendes valdkondades, siis edasised teadusuuringud seoses planeedi Maa taluvuspiiride, süsteemsete riskide ja meie ühiskonna suutlikkusega nendega hakkama saada toetavad kõige sobivamate lahenduste väljatöötamist. See peaks hõlmama investeerimist, et täita andmetes ja teadmistes esinevad lüngad, kaardistada ökosüsteemiteenused ja neid hinnata, et mõista elurikkuse tähtsust nende alustoena ja nende kohanemist kliimamuutusega.

Motivatsioon

Teadmistes leiduvate lünkade kiire kõrvaldamine ökosüsteemide osas on hädavajalik, et sihipäraselt ja tõhusalt arendada meetmeid säästva keskkonnapoliitika raames ja samal ajal tagada läbipaistvus projektide juhtide jaoks olulise, seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis ette nähtud ökosüsteemiteenuste jälgimise ja hindamise ning nende summaarse vähenemise tasakaalustamise juures. Nii saab vältida ebatõhusaid strateegiaid, mis on koormaks ka muu hulgas projektide juhtidele. See on kooskõlas komitee arvamusega, milles soovitatakse teostatavaid keskkonnalaseid eesmärke ja teadmistes valitsevate lünkade kõrvaldamist.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 83

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude ELi poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks. Käesoleva programmi mitme prioriteetse eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu. See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt. Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv ja keskkonnamõju hindamise direktiiv on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, et tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse. Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuste mõjudele ja looduskatastroofidele. | Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude ELi poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks. Käesoleva programmi mitme prioriteetse eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu. See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt.
  Saasteallikatele suunatud ELi poliitika ambitsioonikuse tase tuleb viia kooskõlla valdkondlike keskkonnaeesmärkidega ja saasteaallikatele suunatud meetmetele ja immissioonieesmärkidele seatud ajakavadega.
  Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv ja keskkonnamõju hindamise direktiiv on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, et tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse. Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuste mõjudele ja looduskatastroofidele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude ELi poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks. Käesoleva programmi mitme prioriteetse eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu. See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt. Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv ja keskkonnamõju hindamise direktiiv on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, et tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse. Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuste mõjudele ja looduskatastroofidele.

Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude ELi poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks. Käesoleva programmi mitme prioriteetse eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu. See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt.
  Saasteallikatele suunatud ELi poliitika ambitsioonikuse tase tuleb viia kooskõlla valdkondlike keskkonnaeesmärkidega ja saasteaallikatele suunatud meetmetele ja immissioonieesmärkidele seatud ajakavadega.
  Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv ja keskkonnamõju hindamise direktiiv on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, et tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse. Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuste mõjudele ja looduskatastroofidele.

Motivatsioon

Saasteallikatele suunatud poliitika ambitsioonikuse tase ja ajakavad peaksid olema kooskõlas valdkondlike keskkonnaeesmärkidega.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 86

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.






  (a) | Valdkondlikud poliitikad töötatakse välja ja neid rakendatakse ELi ja liikmesriikide tasandil selliselt, et need toetavad asjaomaseid keskkonna- ja kliimaalaseid sihte ja eesmärke. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Selleks et parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.

(a)

Valdkondlikud poliitikad töötatakse välja ja neid rakendatakse ELi ja liikmesriikide tasandil selliselt, et need toetavad asjaomaseid keskkonna- ja kliimaalaseid sihte ja eesmärke.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

| (a) | Integreerida keskkonna- ja kliimanõuetele vastavus ja sellealased stiimulid poliitilistesse algatustesse, sealhulgas kehtiva poliitika läbivaatamisesse ja reformimisse, samuti uutesse algatustesse ELi ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

(a)

Integreerida keskkonna- ja kliimanõuetele vastavus ja sellealased stiimulid poliitilistesse algatustesse, sealhulgas kehtiva poliitika läbivaatamisesse ja reformimisse, samuti uutesse algatustesse ELi ja liikmesriikide tasandil.

| (b) | Teha süstemaatiliselt eelnevaid hindamisi poliitiliste algatuste keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta ELi ja liikmesriikide tasandil, et tagada nende sidusus ja tõhusus. |
| --- | --- |

(b)

Teha süstemaatiliselt eelnevaid hindamisi poliitiliste algatuste keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta ELi ja liikmesriikide tasandil, et tagada nende sidusus ja tõhusus.

Selleks et parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.

| (a) | Valdkondlikud poliitikad töötatakse välja ja neid rakendatakse ELi ja liikmesriikide tasandil selliselt, et need toetavad asjaomaseid keskkonna- ja kliimaalaseid sihte ja eesmärke. |
| --- | --- |

(a)

Valdkondlikud poliitikad töötatakse välja ja neid rakendatakse ELi ja liikmesriikide tasandil selliselt, et need toetavad asjaomaseid keskkonna- ja kliimaalaseid sihte ja eesmärke.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

| (a) | Integreerida keskkonna- ja kliimanõuetele vastavus ja sellealased stiimulid poliitilistesse algatustesse, sealhulgas kehtiva poliitika läbivaatamisesse ja reformimisse, samuti uutesse algatustesse ELi ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

(a)

Integreerida keskkonna- ja kliimanõuetele vastavus ja sellealased stiimulid poliitilistesse algatustesse, sealhulgas kehtiva poliitika läbivaatamisesse ja reformimisse, samuti uutesse algatustesse ELi ja liikmesriikide tasandil.

| (b) | Viia saasteallikatele suunatud ELi poliitika ambitsioonikuse tase kooskõlla valdkondlike keskkonnaeesmärkidega ning kooskõlastada saasteaallikatele suunatud meetmetele ja immissioonieesmärkidele seatud ajakavad. |
| --- | --- |

(b)

Viia saasteallikatele suunatud ELi poliitika ambitsioonikuse tase kooskõlla valdkondlike keskkonnaeesmärkidega ning kooskõlastada saasteaallikatele suunatud meetmetele ja immissioonieesmärkidele seatud ajakavad.

| (c) | Teha süstemaatiliselt eelnevaid hindamisi poliitiliste algatuste keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta ELi ja liikmesriikide tasandil, et tagada nende sidusus ja tõhusus. |
| --- | --- |

(c)

Teha süstemaatiliselt eelnevaid hindamisi poliitiliste algatuste keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta ELi ja liikmesriikide tasandil, et tagada nende sidusus ja tõhusus.

Motivatsioon

Saasteallikatele suunatud poliitika ambitsioonikuse tase ja ajakavad peaksid olema kooskõlas valdkondlike keskkonnaeesmärkidega.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 89

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELi kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest ELi poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Siiski on selleks vaja tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tuleb süstemaatiliselt kaasata linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguplatvormi loomine, samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused saaksid samuti kasu, kui arendatakse edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, ning lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist, ning pingutataks keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. See on kooskõlas Rio+20 tippkohtumisel võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud lähenemine linna ruumilisele planeerimisele, milles võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade säästlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervislikuks elu- ja töökeskkonnaks. | ELi kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest ELi poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Siiski on selleks vaja tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tuleb süstemaatiliselt kaasata linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguplatvormi loomine, samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused
  saaksid
  võivad
  samuti
  saada
  kasu, kui arendatakse edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, ning lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist, ning pingutataks keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. See on kooskõlas Rio+20 tippkohtumisel võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud lähenemine linna ruumilisele planeerimisele, milles võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike,
  ja
  sotsiaalsete
  ja territoriaalsete
  probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade säästlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervislikuks elu- ja töökeskkonnaks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

ELi kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest ELi poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Siiski on selleks vaja tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tuleb süstemaatiliselt kaasata linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguplatvormi loomine, samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused saaksid samuti kasu, kui arendatakse edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, ning lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist, ning pingutataks keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. See on kooskõlas Rio+20 tippkohtumisel võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud lähenemine linna ruumilisele planeerimisele, milles võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade säästlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervislikuks elu- ja töökeskkonnaks.

ELi kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest ELi poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Siiski on selleks vaja tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tuleb süstemaatiliselt kaasata linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguplatvormi loomine, samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused
  saaksid
  võivad
  samuti
  saada
  kasu, kui arendatakse edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, ning lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist, ning pingutataks keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul ja kohalikul tasandil. See on kooskõlas Rio+20 tippkohtumisel võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud lähenemine linna ruumilisele planeerimisele, milles võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike,
  ja
  sotsiaalsete
  ja territoriaalsete
  probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade säästlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervislikuks elu- ja töökeskkonnaks.

Motivatsioon

Lisaks sotsiaalsetele ja majanduslikele aspektidele on olulised ka territoriaalsed probleemid.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 90

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EL peaks täiendavalt edendama ja vajaduse korral laiendama olemasolevaid algatusi, millega toetatakse innovatsiooni ja parimaid tavasid linnades, linnadevahelist suhtlust ja vahetusi ning motiveeritakse linnu olema eeskujuks linnade säästvas arengus. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid lihtsustama ja soodustama ühtekuuluvuspoliitika alusel ettenähtud ELi rahaliste vahendite ja muude rahaliste vahendite kasutuselevõttu, et toetada linnasid nende jõupingutustes edendada linnade säästvat arengut, tõsta teadlikkust ning edendada kohalike osaliste kaasatust. Linnade jaoks säästlikkuskriteeriumide väljatöötamine ja kokkuleppimine annaks selliste algatuse jaoks ühise võrdlusaluse ning edendaks sidusat ja integreeritud lähenemist linnade säästvale arengule. | EL peaks täiendavalt edendama ja vajaduse korral laiendama olemasolevaid algatusi, millega toetatakse innovatsiooni ja parimaid tavasid linnades, linnadevahelist suhtlust ja vahetusi ning motiveeritakse linnu olema eeskujuks linnade säästvas arengus. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid lihtsustama ja soodustama ühtekuuluvuspoliitika alusel ettenähtud ELi rahaliste vahendite ja muude rahaliste vahendite kasutuselevõttu, et toetada linnasid nende jõupingutustes edendada linnade säästvat arengut, tõsta teadlikkust ning edendada kohalike osaliste kaasatust. Linnade jaoks säästlikkus
  näitajate
  kriteeriumide
  väljatöötamine ja kokkuleppimine
  subsidiaarsuse põhimõtet austades
  annaks
  võib anda
  selliste algatuse jaoks ühise võrdlusaluse ning edenda
  da
  ks
  sidusat ja integreeritud lähenemist linnade säästvale arengule.
  Säästlikkusnäitajad töötatakse välja tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning keskkonna- ja statistikaasutustega, et tagada vajalik ühtlustamine ja võrreldavus suundumuste hindamisel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

EL peaks täiendavalt edendama ja vajaduse korral laiendama olemasolevaid algatusi, millega toetatakse innovatsiooni ja parimaid tavasid linnades, linnadevahelist suhtlust ja vahetusi ning motiveeritakse linnu olema eeskujuks linnade säästvas arengus. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid lihtsustama ja soodustama ühtekuuluvuspoliitika alusel ettenähtud ELi rahaliste vahendite ja muude rahaliste vahendite kasutuselevõttu, et toetada linnasid nende jõupingutustes edendada linnade säästvat arengut, tõsta teadlikkust ning edendada kohalike osaliste kaasatust. Linnade jaoks säästlikkuskriteeriumide väljatöötamine ja kokkuleppimine annaks selliste algatuse jaoks ühise võrdlusaluse ning edendaks sidusat ja integreeritud lähenemist linnade säästvale arengule.

EL peaks täiendavalt edendama ja vajaduse korral laiendama olemasolevaid algatusi, millega toetatakse innovatsiooni ja parimaid tavasid linnades, linnadevahelist suhtlust ja vahetusi ning motiveeritakse linnu olema eeskujuks linnade säästvas arengus. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid lihtsustama ja soodustama ühtekuuluvuspoliitika alusel ettenähtud ELi rahaliste vahendite ja muude rahaliste vahendite kasutuselevõttu, et toetada linnasid nende jõupingutustes edendada linnade säästvat arengut, tõsta teadlikkust ning edendada kohalike osaliste kaasatust. Linnade jaoks säästlikkus
  näitajate
  kriteeriumide
  väljatöötamine ja kokkuleppimine
  subsidiaarsuse põhimõtet austades
  annaks
  võib anda
  selliste algatuse jaoks ühise võrdlusaluse ning edenda
  da
  ks
  sidusat ja integreeritud lähenemist linnade säästvale arengule.
  Säästlikkusnäitajad töötatakse välja tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning keskkonna- ja statistikaasutustega, et tagada vajalik ühtlustamine ja võrreldavus suundumuste hindamisel.

Motivatsioon

Näitajad ei peaks põhinema ainuüksi teaduslikel uuringutel. Samuti on olulised näiteks linnaplaneerijate eksperditeadmised. Lisaks tuleks näitajad välja töötada koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Keskkonnanäitajate osas on esmatähtis kokku leppida täpsetes põhiandmetes ja nende statistilises töötlemises, et suuta teostada usaldusväärseid võrdlusi. Sellesse peavad olema kaasatud kohalikud omavalitsused, samuti ka Euroopa Keskkonnaagentuur ja Eurostat.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Komisjoni ettepanek, lisa, punkt 91

| Arvamuse eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et tõsta ELi linnade säästvust, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.






  (a) | Enamik ELi linnadest rakendab säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise poliitikat. |

Arvamuse eelnõu

Muudatusettepanek

Selleks et tõsta ELi linnade säästvust, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.

(a)

Enamik ELi linnadest rakendab säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise poliitikat.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

| (a) | Määrata kindlaks ja leppida kokku kriteeriumid, millega hinnata linnade keskkonnatoimet, võttes arvesse majanduslikku ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

(a)

Määrata kindlaks ja leppida kokku kriteeriumid, millega hinnata linnade keskkonnatoimet, võttes arvesse majanduslikku ja sotsiaalset mõju;

| (b) | Tagada linnadele teave säästva linnaarengu edendamise meetmete rahastamisvõimaluste kohta. |
| --- | --- |

(b)

Tagada linnadele teave säästva linnaarengu edendamise meetmete rahastamisvõimaluste kohta.

Selleks et tõsta ELi linnade säästvust, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.

| (a) | Enamik ELi linnadest rakendab säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise poliitikat. |
| --- | --- |

(a)

Enamik ELi linnadest rakendab säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise poliitikat.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

| (a) | Juhul kui linnaruumi planeerimise üldkavad tuleb lõpetada varem, juba enne seda, kui on olemas


  Määrata kindlaks ja leppida kokku kriteeriumid
  näitajad,
  millega hinnata
  linnade keskkonnatoime
  t
  ,
  hindamiseks
  ,
  tuleks riikide valitsustele ajutiselt anda võimalus hinnata keskkonnakaitse nõudeid
  , võttes arvesse majanduslikku ja sotsiaalset mõju
  ning ajaloolisi ja geograafilisi iseärasusi, tuginedes seejuures linna asjatundjate (nagu linnaplaneerijad ja arhitektid) eksperditeadmistele; Säästlikkusnäitajad töötatakse välja tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning keskkonna- ja statistikaasutustega, et tagada vajalik ühtlustamine ja võrreldavus suundumuste hindamisel. Juba olemasolevate kavade puhul võib teha erandi
  ; |
| --- | --- |

(a)

Juhul kui linnaruumi planeerimise üldkavad tuleb lõpetada varem, juba enne seda, kui on olemas


  Määrata kindlaks ja leppida kokku kriteeriumid
  näitajad,
  millega hinnata
  linnade keskkonnatoime
  t
  ,
  hindamiseks
  ,
  tuleks riikide valitsustele ajutiselt anda võimalus hinnata keskkonnakaitse nõudeid
  , võttes arvesse majanduslikku ja sotsiaalset mõju
  ning ajaloolisi ja geograafilisi iseärasusi, tuginedes seejuures linna asjatundjate (nagu linnaplaneerijad ja arhitektid) eksperditeadmistele; Säästlikkusnäitajad töötatakse välja tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning keskkonna- ja statistikaasutustega, et tagada vajalik ühtlustamine ja võrreldavus suundumuste hindamisel. Juba olemasolevate kavade puhul võib teha erandi
  ;

| (b) | Tagada linnadele teave säästva linnaarengu edendamise meetmete rahastamisvõimaluste kohta. |
| --- | --- |

(b)

Tagada linnadele teave säästva linnaarengu edendamise meetmete rahastamisvõimaluste kohta.

Motivatsioon

Keskkonnanäitajate osas on esmatähtis kokku leppida täpsetes põhiandmetes ja nende statistilises töötlemises, et suuta teostada usaldusväärseid võrdlusi. Sellesse peavad olema kaasatud kohalikud omavalitsused, samuti ka Euroopa Keskkonnaagentuur ja Eurostat. Lisaks sellele seisneb probleem selles, et paljudes linnades tuleb juba ühe-kahe aasta pärast oma ruumilise planeerimise üldkavu uuendada, arusaadavatel põhjustel enne, kui näitajad linnade keskkonnatoime hindamiseks on kindlaks määratud. Ei ole hea vanadest kavadest kinni hoida ja neid pikendada. Seepärast teeme ettepaneku lahendada probleem nii, et riikide valitsustele antaks ajutiselt võimalus hinnata keskkonnakaitse nõudeid ning seega mitte pidurdada harmoonilist ja kestlikku territoriaalset arengut

Muudatusettepanek 10

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst, lisa, punkt 100

| Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et suurendada ELi tulemuslikkust piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemide käsitlemisel, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.
  (...)
  Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.






  (a) | Teha tööd, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid: a) milles käsitletakse kaasava keskkonnasäästliku majanduse prioriteete ja laiemaid säästva arengu eesmärke, nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, samuti valdkondadevahelised küsimused nagu võrdsus, sotsiaalne kaasatus, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava; b) mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme valdkonda; c) mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal; ning d) mis on sidusad ja integreeritud 2015. aasta järgse arenguraamistikuga ning toetavad kliimameetmeid; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

Selleks et suurendada ELi tulemuslikkust piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemide käsitlemisel, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.

(...)

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

(a)

Teha tööd, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid: a) milles käsitletakse kaasava keskkonnasäästliku majanduse prioriteete ja laiemaid säästva arengu eesmärke, nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, samuti valdkondadevahelised küsimused nagu võrdsus, sotsiaalne kaasatus, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava; b) mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme valdkonda; c) mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal; ning d) mis on sidusad ja integreeritud 2015. aasta järgse arenguraamistikuga ning toetavad kliimameetmeid;

| (b) | Teha tööd tõhusama ÜRO struktuuri nimel säästva arengu jaoks ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu ja kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks ÜRO allasutuse tasemele ning toetades pooleliolevaid jõupingutusi suurendada sünergiaid mitmepoolsete keskkonnalepingute vahel. |
| --- | --- |

(b)

Teha tööd tõhusama ÜRO struktuuri nimel säästva arengu jaoks ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu ja kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks ÜRO allasutuse tasemele ning toetades pooleliolevaid jõupingutusi suurendada sünergiaid mitmepoolsete keskkonnalepingute vahel.

| (c) | Tugevdada mitmesuguste rahastamisallikate mõju, sealhulgas maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued ja innovatiivsed allikad, ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii Rios koostatud säästva arengu rahastamise strateegia kui ka ELi poliitikate raames, sealhulgas kliima ja elurikkuse alase rahastamisega seotud rahvusvahelised kohustused. |
| --- | --- |

(c)

Tugevdada mitmesuguste rahastamisallikate mõju, sealhulgas maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued ja innovatiivsed allikad, ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii Rios koostatud säästva arengu rahastamise strateegia kui ka ELi poliitikate raames, sealhulgas kliima ja elurikkuse alase rahastamisega seotud rahvusvahelised kohustused.

(...)

Selleks et suurendada ELi tulemuslikkust piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemide käsitlemisel, tagatakse käesoleva programmiga 2020. aastaks järgmist.

(...)

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

| (a) | Teha tööd, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid: a) milles käsitletakse kaasava keskkonnasäästliku majanduse prioriteete ja laiemaid säästva arengu eesmärke, nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, samuti valdkondadevahelised küsimused nagu võrdsus, sotsiaalne kaasatus, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava; b) mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme valdkonda; c) mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal; ning d) mis on sidusad ja integreeritud 2015. aasta järgse arenguraamistikuga ning toetavad kliimameetmeid; |
| --- | --- |

(a)

Teha tööd, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid: a) milles käsitletakse kaasava keskkonnasäästliku majanduse prioriteete ja laiemaid säästva arengu eesmärke, nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, samuti valdkondadevahelised küsimused nagu võrdsus, sotsiaalne kaasatus, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava; b) mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme valdkonda; c) mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal; ning d) mis on sidusad ja integreeritud 2015. aasta järgse arenguraamistikuga ning toetavad kliimameetmeid;

| (b) | Teha tööd tõhusama ÜRO struktuuri nimel säästva arengu jaoks ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu ja kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks ÜRO allasutuse tasemele ning toetades pooleliolevaid jõupingutusi suurendada sünergiaid mitmepoolsete keskkonnalepingute vahel. |
| --- | --- |

(b)

Teha tööd tõhusama ÜRO struktuuri nimel säästva arengu jaoks ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu ja kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks ÜRO allasutuse tasemele ning toetades pooleliolevaid jõupingutusi suurendada sünergiaid mitmepoolsete keskkonnalepingute vahel.

| (c) | Eraldada täiendavaid rahastamisvahendeid eriti kulukatele, aastaks 2020 teostatavatele keskkonnameetmetele, eelkõige nendele, mis hõlmavad kahjustatud ökosüsteemide parandamist roheliste infrastruktuuridega, ja Ttugevdada mitmesuguste rahastamisallikate mõju, sealhulgas maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued ja innovatiivsed allikad, ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii Rios koostatud säästva arengu rahastamise strateegia kui ka ELi poliitikate raames, sealhulgas kliima ja elurikkuse alase rahastamisega seotud rahvusvahelised kohustused. |
| --- | --- |

(c)

Eraldada täiendavaid rahastamisvahendeid eriti kulukatele, aastaks 2020 teostatavatele keskkonnameetmetele, eelkõige nendele, mis hõlmavad kahjustatud ökosüsteemide parandamist roheliste infrastruktuuridega, ja Ttugevdada mitmesuguste rahastamisallikate mõju, sealhulgas maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued ja innovatiivsed allikad, ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii Rios koostatud säästva arengu rahastamise strateegia kui ka ELi poliitikate raames, sealhulgas kliima ja elurikkuse alase rahastamisega seotud rahvusvahelised kohustused.

(...)

Motivatsioon

Eesmärkide õigeaegse teostamise huvides on vaja viidata ELi rahastamisvahendite eraldamisele kulukatele, aastaks 2020 teostatavate keskkonnameetmetele – näiteks killustunud ökosüsteemide taasvõrgustamisele roheliste infrastruktuuride (muuhulgas ökoduktide) abil. Kogemused liikmesriikide tasemel viitavad rahastamise aluse puudumisele selle eesmärgi teostamiseks. Komitee arvamuses on eriti esile tõstetud saavutatavate eesmärkide püstitamise vajadust usaldusväärse ELi poliitika alusena ning piisava rahastamisaluse vajalikkust eesmärkide saavutamiseks.

Brüssel, 30. mai 2013

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 164/2010 fin, Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012 resolutsioon (2011/2194(INI)).

1

(2)  CdR 187/2011 fin

2

(3)  Asjaomane soovitus sisaldub ka arvamuses CdR 101/2011 fin.

3

---