# Europeiska unionens C 167/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.167.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 167 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången13 juni 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.167.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 167

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången13 juni 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 167/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 167/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  2
  ) | 6 |
| 2013/C 167/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  ) | 7 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 167/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2013/C 167/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  2
  )

2

6

2013/C 167/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  )

1

7

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 167/04 | Eurons växelkurs | 8 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2013/C 167/05 | Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1; EUT C 134, 31.5.2008, s. 16; EUT C 177, 12.7.2008, s. 9; EUT C 200, 6.8.2008, s. 10; EUT C 331, 31.12.2008, s. 13; EUT C 3, 8.1.2009, s. 10; EUT C 37, 14.2.2009, s. 10; EUT C 64, 19.3.2009, s. 20; EUT C 99, 30.4.2009, s. 7; EUT C 229, 23.9.2009, s. 28; EUT C 263, 5.11.2009, s. 22; EUT C 298, 8.12.2009, s. 17; EUT C 74, 24.3.2010, s. 13; EUT C 326, 3.12.2010, s. 17; EUT C 355, 29.12.2010, s. 34; EUT C 22, 22.1.2011, s. 22; EUT C 37, 5.2.2011, s. 12; EUT C 149, 20.5.2011, s. 8; EUT C 190, 30.6.2011, s. 17; EUT C 203, 9.7.2011, s. 14; EUT C 210, 16.7.2011, s. 30; EUT C 271, 14.9.2011, s. 18; EUT C 356, 6.12.2011, s. 12; EUT C 111, 18.4.2012, s. 3; EUT C 183, 23.6.2012, s. 7; EUT C 313, 17.10.2012, s. 11; EUT C 394, 20.12.2012, s. 22; EUT C 51, 22.2.2013, s. 9) | 9 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 167/04

Eurons växelkurs

8

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2013/C 167/05

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1; EUT C 134, 31.5.2008, s. 16; EUT C 177, 12.7.2008, s. 9; EUT C 200, 6.8.2008, s. 10; EUT C 331, 31.12.2008, s. 13; EUT C 3, 8.1.2009, s. 10; EUT C 37, 14.2.2009, s. 10; EUT C 64, 19.3.2009, s. 20; EUT C 99, 30.4.2009, s. 7; EUT C 229, 23.9.2009, s. 28; EUT C 263, 5.11.2009, s. 22; EUT C 298, 8.12.2009, s. 17; EUT C 74, 24.3.2010, s. 13; EUT C 326, 3.12.2010, s. 17; EUT C 355, 29.12.2010, s. 34; EUT C 22, 22.1.2011, s. 22; EUT C 37, 5.2.2011, s. 12; EUT C 149, 20.5.2011, s. 8; EUT C 190, 30.6.2011, s. 17; EUT C 203, 9.7.2011, s. 14; EUT C 210, 16.7.2011, s. 30; EUT C 271, 14.9.2011, s. 18; EUT C 356, 6.12.2011, s. 12; EUT C 111, 18.4.2012, s. 3; EUT C 183, 23.6.2012, s. 7; EUT C 313, 17.10.2012, s. 11; EUT C 394, 20.12.2012, s. 22; EUT C 51, 22.2.2013, s. 9)

9

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 167/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 167/07 | Meddelande från kommissionen om beräkning av skada vid skadeståndstalan vid brott mot artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  1
  ) | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 167/08 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 22 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 167/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

18

2013/C 167/07

Meddelande från kommissionen om beräkning av skada vid skadeståndstalan vid brott mot artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  1
  )

1

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 167/08

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |
| | (2)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

(2)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget

2

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2013/C 167/01

| Datum för antagande av beslutet | 2.5.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.25745 (13/NN) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de |
| Rättslig grund | Zwangsversteigerungsgesetz |
| Typ av stödåtgärd | enskilt stöd | Land Nordrhein-Westfalen |
| Syfte | Annat |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Årlig budget: 0,12 EUR (i miljoner) |
| Stödnivå | Åtgärd som inte utgör stöd |
| Varaktighet | Från och med den 11.11.2005 |
| Ekonomisk sektor | Förlagsverksamhet |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesländer |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

2.5.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.25745 (13/NN)

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de

Rättslig grund

Zwangsversteigerungsgesetz

Typ av stödåtgärd

enskilt stöd

Land Nordrhein-Westfalen

Syfte

Annat

Stödform

Bidrag

Budget

Årlig budget: 0,12 EUR (i miljoner)

Stödnivå

Åtgärd som inte utgör stöd

Varaktighet

Från och med den 11.11.2005

Ekonomisk sektor

Förlagsverksamhet

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesländer

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 26.9.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34208 (12/NN) |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Lithuanian Central Credit Union |
| Rättslig grund | — |
| Typ av stödåtgärd | Stöd för särskilda ändamål | Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution) |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Andra tillskott av eget kapital |
| Budget | Total budget: 6 LTL (i miljoner) |
| Stödnivå | 32 % |
| Varaktighet | 19.12.2011–31.12.2016 |
| Ekonomisk sektor | Annan monetär finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| Lukiškių g. 2 |
| LT-01512 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum för antagande av beslutet

26.9.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34208 (12/NN)

Medlemsstat

Litauen

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Lithuanian Central Credit Union

Rättslig grund

—

Typ av stödåtgärd

Stöd för särskilda ändamål

Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution)

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Andra tillskott av eget kapital

Budget

Total budget: 6 LTL (i miljoner)

Stödnivå

32 %

Varaktighet

19.12.2011–31.12.2016

Ekonomisk sektor

Annan monetär finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

Lukiškių g. 2

LT-01512 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 2.4.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35565 (13/N) |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme |
| Rättslig grund | Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)
  Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)
  A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Miljöskydd, Sektorutveckling |
| Stödform | Andra – Belopp som betalats av godkända leverantörer som inte kan lägga fram bevis på att helt eller delvis ha fullgjort sina skyldigheter när det gäller produktion av förnybar energi (Renewables Obligation Certificates) omfördelas till de leverantörer som kan lägga fram sådana bevis. |
| Budget | Total budget: 1 158 GBP (i miljoner) |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.3.2037 |
| Ekonomisk sektor | Försörjning av el, gas, värme och kyla |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Datum för antagande av beslutet

2.4.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.35565 (13/N)

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme

Rättslig grund

Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)

Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)

A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Miljöskydd, Sektorutveckling

Stödform

Andra – Belopp som betalats av godkända leverantörer som inte kan lägga fram bevis på att helt eller delvis ha fullgjort sina skyldigheter när det gäller produktion av förnybar energi (Renewables Obligation Certificates) omfördelas till de leverantörer som kan lägga fram sådana bevis.

Budget

Total budget: 1 158 GBP (i miljoner)

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.3.2037

Ekonomisk sektor

Försörjning av el, gas, värme och kyla

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 29.4.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.36084 (13/N) |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | Northern Ireland | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Renewables Obligation in Northern Ireland |
| Rättslig grund | Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008
  Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Andra – Belopp som betalats av godkända leverantörer som inte kan lägga fram bevis på att helt eller delvis ha fullgjort sina skyldigheter när det gäller produktion av förnybar energi (Renewables Obligation Certificates) omfördelas till de leverantörer som kan lägga fram sådana bevis. |
| Budget | — |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.3.2037 |
| Ekonomisk sektor | Alla stödberättigade ekonomiska sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Enterprise, Trade and Investment |
| Netherleigh |
| Massey Avenue |
| Belfast |
| Northern Ireland |
| BT4 2JP |
| UNITED KINGDOM |

Datum för antagande av beslutet

29.4.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.36084 (13/N)

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

Northern Ireland

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Renewables Obligation in Northern Ireland

Rättslig grund

Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008

Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Andra – Belopp som betalats av godkända leverantörer som inte kan lägga fram bevis på att helt eller delvis ha fullgjort sina skyldigheter när det gäller produktion av förnybar energi (Renewables Obligation Certificates) omfördelas till de leverantörer som kan lägga fram sådana bevis.

Budget

—

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.3.2037

Ekonomisk sektor

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Enterprise, Trade and Investment

Netherleigh

Massey Avenue

Belfast

Northern Ireland

BT4 2JP

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 6.5.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.36519 (13/N) |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas) |
| Rättslig grund | Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);
  Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).
  Žiūrėti informaciją Priede. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Avskrivning av skuld |
| Budget | Total budget: 258 LTL (i miljoner) |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 2.7.2013–31.12.2015 |
| Ekonomisk sektor | Alla stödberättigade ekonomiska sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Modestas Kaseliauskas |
| Antanas Šipavičius |
| Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| Vasario 16-osios g. 15 |
| LT-01514 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum för antagande av beslutet

6.5.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.36519 (13/N)

Medlemsstat

Litauen

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas)

Rättslig grund

Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);

Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).

Žiūrėti informaciją Priede.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Avskrivning av skuld

Budget

Total budget: 258 LTL (i miljoner)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

2.7.2013–31.12.2015

Ekonomisk sektor

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Modestas Kaseliauskas

Antanas Šipavičius

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Vasario 16-osios g. 15

LT-01514 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos |
| --- |
| Konstitucijos pr. 12 |
| LT-09308 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Konstitucijos pr. 12

LT-09308 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Mindaugas Sinkevičius |
| --- |
| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| A. Jakšto g. 1/25 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Mindaugas Sinkevičius

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/6

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2013/C 167/02

| Datum för antagande av beslutet | 15.5.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.36009 (13/N) |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aide à la cessation d'activité laitière |
| Rättslig grund | — | articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime |

Datum för antagande av beslutet

15.5.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.36009 (13/N)

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aide à la cessation d'activité laitière

Rättslig grund

—

articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime

| — | arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

| — | arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Nedläggning av produktionskapacitet

Stödform

Bidrag

Budget

| | Total budget: 40 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Total budget: 40 EUR (i miljoner)

| | Årlig budget: 40 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 40 EUR (i miljoner)

Stödnivå

Åtgärd som inte utgör stöd

Varaktighet

till den 31.3.2014

Ekonomisk sektor

Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt |
| --- |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/7

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6930 – KKR/SMCP)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 167/03

Kommissionen beslutade den 7 juni 2013 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6930. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6930. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/8

---

Eurons växelkurs (1)

12 juni 2013

2013/C 167/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3277 |
| JPY | japansk yen | 128,30 |
| DKK | dansk krona | 7,4571 |
| GBP | pund sterling | 0,84825 |
| SEK | svensk krona | 8,6808 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2323 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,6650 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,660 |
| HUF | ungersk forint | 296,40 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7019 |
| PLN | polsk zloty | 4,2532 |
| RON | rumänsk leu | 4,4910 |
| TRY | turkisk lira | 2,4906 |
| AUD | australisk dollar | 1,3927 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3489 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3095 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6604 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6672 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 498,19 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,2994 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1434 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4705 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 090,63 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1577 |
| PHP | filippinsk peso | 57,140 |
| RUB | rysk rubel | 42,8380 |
| THB | thailändsk baht | 41,106 |
| BRL | brasiliansk real | 2,8243 |
| MXN | mexikansk peso | 16,9295 |
| INR | indisk rupie | 76,7610 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3277

JPY

japansk yen

128,30

DKK

dansk krona

7,4571

GBP

pund sterling

0,84825

SEK

svensk krona

8,6808

CHF

schweizisk franc

1,2323

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,6650

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,660

HUF

ungersk forint

296,40

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7019

PLN

polsk zloty

4,2532

RON

rumänsk leu

4,4910

TRY

turkisk lira

2,4906

AUD

australisk dollar

1,3927

CAD

kanadensisk dollar

1,3489

HKD

Hongkongdollar

10,3095

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6604

SGD

singaporiansk dollar

1,6672

KRW

sydkoreansk won

1 498,19

ZAR

sydafrikansk rand

13,2994

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1434

HRK

kroatisk kuna

7,4705

IDR

indonesisk rupiah

13 090,63

MYR

malaysisk ringgit

4,1577

PHP

filippinsk peso

57,140

RUB

rysk rubel

42,8380

THB

thailändsk baht

41,106

BRL

brasiliansk real

2,8243

MXN

mexikansk peso

16,9295

INR

indisk rupie

76,7610

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/9

---

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1; EUT C 134, 31.5.2008, s. 16; EUT C 177, 12.7.2008, s. 9; EUT C 200, 6.8.2008, s. 10; EUT C 331, 31.12.2008, s. 13; EUT C 3, 8.1.2009, s. 10; EUT C 37, 14.2.2009, s. 10; EUT C 64, 19.3.2009, s. 20; EUT C 99, 30.4.2009, s. 7; EUT C 229, 23.9.2009, s. 28; EUT C 263, 5.11.2009, s. 22; EUT C 298, 8.12.2009, s. 17; EUT C 74, 24.3.2010, s. 13; EUT C 326, 3.12.2010, s. 17; EUT C 355, 29.12.2010, s. 34; EUT C 22, 22.1.2011, s. 22; EUT C 37, 5.2.2011, s. 12; EUT C 149, 20.5.2011, s. 8; EUT C 190, 30.6.2011, s. 17; EUT C 203, 9.7.2011, s. 14; EUT C 210, 16.7.2011, s. 30; EUT C 271, 14.9.2011, s. 18; EUT C 356, 6.12.2011, s. 12; EUT C 111, 18.4.2012, s. 3; EUT C 183, 23.6.2012, s. 7; EUT C 313, 17.10.2012, s. 11; EUT C 394, 20.12.2012, s. 22; EUT C 51, 22.2.2013, s. 9)

2013/C 167/05

Offentliggörandet av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på de uppgifter som medlemsstaterna meddelat kommissionen i enlighet med artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för inrikes frågor.

FRANKRIKE

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 316, 28.12.2007

FÖRTECKNING ÖVER GRÄNSÖVERGÅNGSSTÄLLEN

Flygplatser

| 1. | Abbeville |
| --- | --- |

1.

Abbeville

| 2. | Agen-la Garenne |
| --- | --- |

2.

Agen-la Garenne

| 3. | Ajaccio-Campo dell'Oro |
| --- | --- |

3.

Ajaccio-Campo dell'Oro

| 4. | Albert-Bray |
| --- | --- |

4.

Albert-Bray

| 5. | Amiens-Glisy |
| --- | --- |

5.

Amiens-Glisy

| 6. | Angers-Marcé |
| --- | --- |

6.

Angers-Marcé

| 7. | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

7.

Angoulême-Brie-Champniers

| 8. | Annecy-Methet |
| --- | --- |

8.

Annecy-Methet

| 9. | Annemasse |
| --- | --- |

9.

Annemasse

| 10. | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

10.

Auxerre-Branches

| 11. | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

11.

Avignon-Caumont

| 12. | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

12.

Bâle-Mulhouse

| 13. | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

13.

Bastia-Poretta

| 14. | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

14.

Beauvais-Tillé

| 15. | Bergerac-Roumanière |
| --- | --- |

15.

Bergerac-Roumanière

| 16. | Besançon-la Vèze |
| --- | --- |

16.

Besançon-la Vèze

| 17. | Béziers-Vias |
| --- | --- |

17.

Béziers-Vias

| 18. | Biarritz-Bayonne-Anglet |
| --- | --- |

18.

Biarritz-Bayonne-Anglet

| 19. | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

19.

Bordeaux-Mérignac

| 20. | Brest-Guipavas |
| --- | --- |

20.

Brest-Guipavas

| 21. | Brive-Souillac |
| --- | --- |

21.

Brive-Souillac

| 22. | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

22.

Caen-Carpiquet

| 23. | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

23.

Calais-Dunkerque

| 24. | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

24.

Calvi-Sainte-Catherine

| 25. | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

25.

Cannes-Mandelieu

| 26. | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

26.

Carcassonne-Salvaza

| 27. | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

27.

Châlons-Vatry

| 28. | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

28.

Chambéry-Aix-les-Bains

| 29. | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

29.

Châteauroux-Déols

| 30. | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

30.

Cherbourg-Mauperthus

| 31. | Clermont-Ferrand-Aulnat |
| --- | --- |

31.

Clermont-Ferrand-Aulnat

| 32. | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

32.

Colmar-Houssen

| 33. | Deauville-Saint-Gatien |
| --- | --- |

33.

Deauville-Saint-Gatien

| 34. | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

34.

Dijon-Longvic

| 35. | Dinard-Pleurtuit |
| --- | --- |

35.

Dinard-Pleurtuit

| 36. | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

36.

Dôle-Tavaux

| 37. | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

37.

Epinal-Mirecourt

| 38. | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

38.

Figari-Sud Corse

| 39. | Grenoble-Saint-Geoirs |
| --- | --- |

39.

Grenoble-Saint-Geoirs

| 40. | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

40.

Hyères-le Palivestre

| 41. | Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

41.

Issy-les-Moulineaux

| 42. | La Môle |
| --- | --- |

42.

La Môle

| 43. | Lannion |
| --- | --- |

43.

Lannion

| 44. | La Rochelle-Laleu |
| --- | --- |

44.

La Rochelle-Laleu

| 45. | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

45.

Laval-Entrammes

| 46. | Le Castelet |
| --- | --- |

46.

Le Castelet

| 47. | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

47.

Le Havre-Octeville

| 48. | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

48.

Le Mans-Arnage

| 49. | Le Touquet-Paris-Plage |
| --- | --- |

49.

Le Touquet-Paris-Plage

| 50. | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

50.

Lille-Lesquin

| 51. | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

51.

Limoges-Bellegarde

| 52. | Lognes-Emerainville |
| --- | --- |

52.

Lognes-Emerainville

| 53. | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

53.

Lorient-Lann-Bihoué

| 54. | Lyon-Bron |
| --- | --- |

54.

Lyon-Bron

| 55. | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

55.

Lyon-Saint-Exupéry

| 56. | Marseille-Provence |
| --- | --- |

56.

Marseille-Provence

| 57. | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

57.

Metz-Nancy-Lorraine

| 58. | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

58.

Monaco-Héliport

| 59. | Montbéliard-Courcelles |
| --- | --- |

59.

Montbéliard-Courcelles

| 60. | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

60.

Montpellier-Méditérranée

| 61. | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

61.

Nantes-Atlantique

| 62. | Nevers-Fourchambault |
| --- | --- |

62.

Nevers-Fourchambault

| 63. | Nice-Côte d'Azur |
| --- | --- |

63.

Nice-Côte d'Azur

| 64. | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

64.

Nîmes-Garons

| 65. | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

65.

Orléans-Bricy

| 66. | Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel |
| --- | --- |

66.

Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel

| 67. | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

67.

Paris-Charles de Gaulle

| 68. | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

68.

Paris-le Bourget

| 69. | Paris-Orly |
| --- | --- |

69.

Paris-Orly

| 70. | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

70.

Pau-Pyrénées

| 71. | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

71.

Perpignan-Rivesaltes

| 72. | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

72.

Poitiers-Biard

| 73. | Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, tillfälligt:






  — | fr.o.m. 12 t.o.m. 16 juni 2013, kl. 12–16, |
| --- | --- | --- |

73.

Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, tillfälligt:

—

fr.o.m. 12 t.o.m. 16 juni 2013, kl. 12–16,

| — | fr.o.m. 17 t.o.m. 20 juni 2013, kl. 12–18, |
| --- | --- |

—

fr.o.m. 17 t.o.m. 20 juni 2013, kl. 12–18,

| — | fr.o.m. 21 t.o.m. 23 juni 2013, kl. 11–19. |
| --- | --- |

—

fr.o.m. 21 t.o.m. 23 juni 2013, kl. 11–19.

| 74. | Quimper-Cornouailles, tillfälligt mellan den 30 maj och den 8 september 2013. |
| --- | --- |

74.

Quimper-Cornouailles, tillfälligt mellan den 30 maj och den 8 september 2013.

| 75. | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

75.

Rennes Saint-Jacques

| 76. | Rodez-Marcillac |
| --- | --- |

76.

Rodez-Marcillac

| 77. | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

77.

Rouen-Vallée de Seine

| 78. | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

78.

Saint-Brieuc-Armor

| 79. | Saint-Étienne-Bouthéon |
| --- | --- |

79.

Saint-Étienne-Bouthéon

| 80. | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

80.

Saint-Nazaire-Montoir

| 81. | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

81.

Strasbourg-Entzheim

| 82. | Tarbes-Ossun-Lourdes |
| --- | --- |

82.

Tarbes-Ossun-Lourdes

| 83. | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

83.

Toulouse-Blagnac

| 84. | Tours-Saint-Symphorien |
| --- | --- |

84.

Tours-Saint-Symphorien

| 85. | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

85.

Troyes-Barberey

| 86. | Vichy-Charmeil |
| --- | --- |

86.

Vichy-Charmeil

Sjögränser

| 1. | Ajaccio |
| --- | --- |

1.

Ajaccio

| 2. | Bastia |
| --- | --- |

2.

Bastia

| 3. | Bayonne |
| --- | --- |

3.

Bayonne

| 4. | Bonifacio |
| --- | --- |

4.

Bonifacio

| 5. | Bordeaux |
| --- | --- |

5.

Bordeaux

| 6. | Boulogne |
| --- | --- |

6.

Boulogne

| 7. | Brest |
| --- | --- |

7.

Brest

| 8. | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

8.

Caen-Ouistreham

| 9. | Calais |
| --- | --- |

9.

Calais

| 10. | Calvi |
| --- | --- |

10.

Calvi

| 11. | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

11.

Cannes-Vieux Port

| 12. | Carteret |
| --- | --- |

12.

Carteret

| 13. | Cherbourg |
| --- | --- |

13.

Cherbourg

| 14. | Dieppe |
| --- | --- |

14.

Dieppe

| 15. | Douvres |
| --- | --- |

15.

Douvres

| 16. | Dunkerque |
| --- | --- |

16.

Dunkerque

| 17. | Granville |
| --- | --- |

17.

Granville

| 18. | Honfleur |
| --- | --- |

18.

Honfleur

| 19. | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

19.

La Rochelle-La Pallice

| 20. | Le Havre |
| --- | --- |

20.

Le Havre

| 21. | Les Sables-d'Olonne-Port |
| --- | --- |

21.

Les Sables-d'Olonne-Port

| 22. | L'Ile-Rousse |
| --- | --- |

22.

L'Ile-Rousse

| 23. | Lorient |
| --- | --- |

23.

Lorient

| 24. | Marseille |
| --- | --- |

24.

Marseille

| 25. | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

25.

Monaco-Port de la Condamine

| 26. | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

26.

Nantes-Saint-Nazaire

| 27. | Nice |
| --- | --- |

27.

Nice

| 28. | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

28.

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| 29. | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

29.

Port-la-Nouvelle

| 30. | Porto-Vecchio |
| --- | --- |

30.

Porto-Vecchio

| 31. | Port-Vendres |
| --- | --- |

31.

Port-Vendres

| 32. | Roscoff |
| --- | --- |

32.

Roscoff

| 33. | Rouen |
| --- | --- |

33.

Rouen

| 34. | Saint-Brieuc (maritime) |
| --- | --- |

34.

Saint-Brieuc (maritime)

| 35. | Saint-Malo |
| --- | --- |

35.

Saint-Malo

| 36. | Sète |
| --- | --- |

36.

Sète

| 37. | Toulon |
| --- | --- |

37.

Toulon

Landgränser

Med Storbritannien:

(fast förbindelse under Engelska kanalen)

| 1. | Gare d’Ashford International |
| --- | --- |

1.

Gare d’Ashford International

| 2. | Gare d'Avignon-Centre |
| --- | --- |

2.

Gare d'Avignon-Centre

| 3. | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

3.

Cheriton/Coquelles

| 4. | Gare de Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

4.

Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

| 5. | Gare de Fréthun |
| --- | --- |

5.

Gare de Fréthun

| 6. | Gare de Lille-Europe |
| --- | --- |

6.

Gare de Lille-Europe

| 7. | Gare de Paris-Nord |
| --- | --- |

7.

Gare de Paris-Nord

| 8. | Gare de St-Pancras International |
| --- | --- |

8.

Gare de St-Pancras International

| 9. | Gare d’Ebbsfleet International |
| --- | --- |

9.

Gare d’Ebbsfleet International

Med Andorra

| 1. | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

1.

Pas de la Case-Porta

ITALIEN

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 316, 28.12.2007

FÖRTECKNING ÖVER GRÄNSÖVERGÅNGSSTÄLLEN

Flygplatser

| 1. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

1.

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 2. | Ancona |
| --- | --- |

2.

Ancona

Polizia di Stato

| 3. | Aosta |
| --- | --- |

3.

Aosta

Polizia di Stato

| 4. | Bari |
| --- | --- |

4.

Bari

Polizia di Stato

| 5. | Bergamo |
| --- | --- |

5.

Bergamo

Polizia di Stato

| 6. | Biella |
| --- | --- |

6.

Biella

Polizia di Stato

| 7. | Bologna |
| --- | --- |

7.

Bologna

Polizia di Stato

| 8. | Bolzano |
| --- | --- |

8.

Bolzano

Polizia di Stato

| 9. | Brescia |
| --- | --- |

9.

Brescia

Polizia di Stato

| 10. | Brindisi |
| --- | --- |

10.

Brindisi

Polizia di Stato

| 11. | Cagliari |
| --- | --- |

11.

Cagliari

Polizia di Stato

| 12. | Catania |
| --- | --- |

12.

Catania

Polizia di Stato

| 13. | Comiso (RG) |
| --- | --- |

13.

Comiso (RG)

Polizia di Stato

| 14. | Crotone |
| --- | --- |

14.

Crotone

Polizia di Stato

| 15. | Cuneo Levaldigi (CN) |
| --- | --- |

15.

Cuneo Levaldigi (CN)

Polizia di Stato

| 16. | Fano (PU) |
| --- | --- |

16.

Fano (PU)

Polizia di Stato

| 17. | Firenze |
| --- | --- |

17.

Firenze

Polizia di Stato

| 18. | Foggia |
| --- | --- |

18.

Foggia

Polizia di Stato

| 19. | Forlì |
| --- | --- |

19.

Forlì

Polizia di Stato

| 20. | Genova |
| --- | --- |

20.

Genova

Polizia di Stato

| 21. | Grosseto |
| --- | --- |

21.

Grosseto

Polizia di Stato

| 22. | Lamezia Terme (CZ) |
| --- | --- |

22.

Lamezia Terme (CZ)

Polizia di Stato

| 23. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

23.

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 24. | Lecce |
| --- | --- |

24.

Lecce

Polizia di Stato

| 25. | Marina di Campo (LI) |
| --- | --- |

25.

Marina di Campo (LI)

Carabinieri

| 26. | Milano Linate |
| --- | --- |

26.

Milano Linate

Polizia di Stato

| 27. | Napoli |
| --- | --- |

27.

Napoli

Polizia di Stato

| 28. | Novi Ligure |
| --- | --- |

28.

Novi Ligure

Carabinieri

| 29. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

29.

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 30. | Oristano |
| --- | --- |

30.

Oristano

Polizia di Stato

| 31. | Palermo |
| --- | --- |

31.

Palermo

Polizia di Stato

| 32. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

32.

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 33. | Parma |
| --- | --- |

33.

Parma

Polizia di Stato

| 34. | Perugia |
| --- | --- |

34.

Perugia

Polizia di Stato

| 35. | Pescara |
| --- | --- |

35.

Pescara

Polizia di Stato

| 36. | Pisa |
| --- | --- |

36.

Pisa

Polizia di Stato

| 37. | Pontecagnano (SA) |
| --- | --- |

37.

Pontecagnano (SA)

Polizia di Stato

| 38. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

38.

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 39. | Rimini |
| --- | --- |

39.

Rimini

Polizia di Stato

| 40. | Roma Ciampino |
| --- | --- |

40.

Roma Ciampino

Polizia di Stato

| 41. | Roma Fiumicino |
| --- | --- |

41.

Roma Fiumicino

Polizia di Stato

| 42. | Roma Urbe |
| --- | --- |

42.

Roma Urbe

Polizia di Stato

| 43. | Ronchi dei Legionari (GO) |
| --- | --- |

43.

Ronchi dei Legionari (GO)

Polizia di Stato

| 44. | Siena |
| --- | --- |

44.

Siena

Polizia di Stato

| 45. | Taranto-Grottaglie |
| --- | --- |

45.

Taranto-Grottaglie

Polizia di Stato

| 46. | Torino |
| --- | --- |

46.

Torino

Polizia di Stato

| 47. | Trapani |
| --- | --- |

47.

Trapani

Polizia di Stato

| 48. | Tortoli (NU) |
| --- | --- |

48.

Tortoli (NU)

Polizia di Stato

| 49. | Treviso |
| --- | --- |

49.

Treviso

Polizia di Stato

| 50. | Varese Malpensa |
| --- | --- |

50.

Varese Malpensa

Polizia di Stato

| 51. | Venezia |
| --- | --- |

51.

Venezia

Polizia di Stato

| 52. | Verona |
| --- | --- |

52.

Verona

Polizia di Stato

| 53. | Villanova d'Albenga (SV) |
| --- | --- |

53.

Villanova d'Albenga (SV)

Carabinieri

Sjögränser

| 1. | Alassio (SV) |
| --- | --- |

1.

Alassio (SV)

Polizia di Stato

| 2. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

2.

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 3. | Ancona |
| --- | --- |

3.

Ancona

Polizia di Stato

| 4. | Anzio — Nettuno (RM) |
| --- | --- |

4.

Anzio — Nettuno (RM)

Polizia di Stato

| 5. | Augusta (SR) |
| --- | --- |

5.

Augusta (SR)

Polizia di Stato

| 6. | Bacoli (NA) |
| --- | --- |

6.

Bacoli (NA)

Carabinieri

| 7. | Bari |
| --- | --- |

7.

Bari

Polizia di Stato

| 8. | Barletta (BA) |
| --- | --- |

8.

Barletta (BA)

Polizia di Stato

| 9. | Brindisi |
| --- | --- |

9.

Brindisi

Polizia di Stato

| 10. | Cagliari |
| --- | --- |

10.

Cagliari

Polizia di Stato

| 11. | Campo nell'Elba (LI) |
| --- | --- |

11.

Campo nell'Elba (LI)

Carabinieri

| 12. | Caorle (VE) |
| --- | --- |

12.

Caorle (VE)

Carabinieri

| 13. | Capraia Isola (LI) |
| --- | --- |

13.

Capraia Isola (LI)

Carabinieri

| 14. | Capri (NA) |
| --- | --- |

14.

Capri (NA)

Polizia di Stato

| 15. | Carbonia (CA) |
| --- | --- |

15.

Carbonia (CA)

Polizia di Stato

| 16. | Castellammare di Stabia (NA) |
| --- | --- |

16.

Castellammare di Stabia (NA)

Polizia di Stato

| 17. | Castellammare del Golfo (TP) |
| --- | --- |

17.

Castellammare del Golfo (TP)

Polizia di Stato

| 18. | Catania |
| --- | --- |

18.

Catania

Polizia di Stato

| 19. | Cesenatico |
| --- | --- |

19.

Cesenatico

Polizia di Stato

| 20. | Chioggia (VE) |
| --- | --- |

20.

Chioggia (VE)

Polizia di Stato

| 21. | Civitanova Marche (MC) |
| --- | --- |

21.

Civitanova Marche (MC)

Polizia di Stato

| 22. | Civitavecchia (RM) |
| --- | --- |

22.

Civitavecchia (RM)

Polizia di Stato

| 23. | Corigliano Calabro (CS) |
| --- | --- |

23.

Corigliano Calabro (CS)

Polizia di Stato

| 24. | Crotone |
| --- | --- |

24.

Crotone

Polizia di Stato

| 25. | Duino Aurisina (TS) |
| --- | --- |

25.

Duino Aurisina (TS)

Polizia di Stato

| 26. | Finale Ligure (SV) |
| --- | --- |

26.

Finale Ligure (SV)

Carabinieri

| 27. | Fiumicino (RM) |
| --- | --- |

27.

Fiumicino (RM)

Polizia di Stato

| 28. | Formia (LT) |
| --- | --- |

28.

Formia (LT)

Polizia di Stato

| 29. | Gaeta (LT) |
| --- | --- |

29.

Gaeta (LT)

Polizia di Stato

| 30. | Gallipoli (LE) |
| --- | --- |

30.

Gallipoli (LE)

Polizia di Stato

| 31. | Gela (CL) |
| --- | --- |

31.

Gela (CL)

Polizia di Stato

| 32. | Genova |
| --- | --- |

32.

Genova

Polizia di Stato

| 33. | Gioia Tauro (RC) |
| --- | --- |

33.

Gioia Tauro (RC)

Polizia di Stato

| 34. | Giulianova (TE) |
| --- | --- |

34.

Giulianova (TE)

Polizia di Stato

| 35. | Grado (GO) |
| --- | --- |

35.

Grado (GO)

Carabinieri

| 36. | Ischia (NA) |
| --- | --- |

36.

Ischia (NA)

Polizia di Stato

| 37. | La Maddalena (SS) |
| --- | --- |

37.

La Maddalena (SS)

Carabinieri

| 38. | La Spezia |
| --- | --- |

38.

La Spezia

Polizia di Stato

| 39. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

39.

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 40. | Lerici (SP) |
| --- | --- |

40.

Lerici (SP)

Carabinieri

| 41. | Levanto (SP) |
| --- | --- |

41.

Levanto (SP)

Carabinieri

| 42. | Licata (AG) |
| --- | --- |

42.

Licata (AG)

Polizia di Stato

| 43. | Lignano Sabbiadoro (VE) |
| --- | --- |

43.

Lignano Sabbiadoro (VE)

Carabinieri

| 44. | Lipari (ME) |
| --- | --- |

44.

Lipari (ME)

Carabinieri

| 45. | Livorno |
| --- | --- |

45.

Livorno

Polizia di Stato

| 46. | Loano (SV) |
| --- | --- |

46.

Loano (SV)

Carabinieri

| 47. | Manfredonia (FG) |
| --- | --- |

47.

Manfredonia (FG)

Polizia di Stato

| 48. | Marciana Marina (LI) |
| --- | --- |

48.

Marciana Marina (LI)

Carabinieri

| 49. | Marina di Carrara (MS) |
| --- | --- |

49.

Marina di Carrara (MS)

Polizia di Stato

| 50. | Marsala (TP) |
| --- | --- |

50.

Marsala (TP)

Polizia di Stato

| 51. | Mazara del Vallo (TP) |
| --- | --- |

51.

Mazara del Vallo (TP)

Polizia di Stato

| 52. | Messina |
| --- | --- |

52.

Messina

Polizia di Stato

| 53. | Milazzo (ME) |
| --- | --- |

53.

Milazzo (ME)

Polizia di Stato

| 54. | Molfetta (BA) |
| --- | --- |

54.

Molfetta (BA)

Carabinieri

| 55. | Monopoli (BA) |
| --- | --- |

55.

Monopoli (BA)

Polizia di Stato

| 56. | Muggia (TS) |
| --- | --- |

56.

Muggia (TS)

Polizia di Stato

| 57. | Napoli |
| --- | --- |

57.

Napoli

Polizia di Stato

| 58. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

58.

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 59. | Oneglia (IM) |
| --- | --- |

59.

Oneglia (IM)

Polizia di Stato

| 60. | Oristano |
| --- | --- |

60.

Oristano

Polizia di Stato

| 61. | Ortona (CH) |
| --- | --- |

61.

Ortona (CH)

Carabinieri

| 62. | Ostia (RM) |
| --- | --- |

62.

Ostia (RM)

Polizia di Stato

| 63. | Otranto (LE) |
| --- | --- |

63.

Otranto (LE)

Polizia di Stato

| 64. | Palau (SS) |
| --- | --- |

64.

Palau (SS)

Polizia di Stato

| 65. | Palermo |
| --- | --- |

65.

Palermo

Polizia di Stato

| 66. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

66.

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 67. | Pesaro |
| --- | --- |

67.

Pesaro

Polizia di Stato

| 68. | Pescara |
| --- | --- |

68.

Pescara

Polizia di Stato

| 69. | Piombino (LI) |
| --- | --- |

69.

Piombino (LI)

Polizia di Stato

| 70. | Porto Azzurro (LI) |
| --- | --- |

70.

Porto Azzurro (LI)

Carabinieri

| 71. | Porto Cervo (SS) |
| --- | --- |

71.

Porto Cervo (SS)

Polizia di Stato

| 72. | Porto Empedocle (AG) |
| --- | --- |

72.

Porto Empedocle (AG)

Polizia di Stato

| 73. | Porto Ferraio (LI) |
| --- | --- |

73.

Porto Ferraio (LI)

Polizia di Stato

| 74. | Porto Nogaro (UD) |
| --- | --- |

74.

Porto Nogaro (UD)

Carabinieri

| 75. | Porto Tolle (RO) |
| --- | --- |

75.

Porto Tolle (RO)

Polizia di Stato

| 76. | Porto Torres (SS) |
| --- | --- |

76.

Porto Torres (SS)

Polizia di Stato

| 77. | Porto Venere (SV) |
| --- | --- |

77.

Porto Venere (SV)

Carabinieri

| 78. | Portofino (GE) |
| --- | --- |

78.

Portofino (GE)

Carabinieri

| 79. | Pozzallo (RG) |
| --- | --- |

79.

Pozzallo (RG)

Carabinieri

| 80. | Pozzuoli (NA) |
| --- | --- |

80.

Pozzuoli (NA)

Polizia di Stato

| 81. | Rapallo (GE) |
| --- | --- |

81.

Rapallo (GE)

Polizia di Stato

| 82. | Ravenna |
| --- | --- |

82.

Ravenna

Polizia di Stato

| 83. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

83.

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 84. | Rimini |
| --- | --- |

84.

Rimini

Polizia di Stato

| 85. | Rio Marina (LI) |
| --- | --- |

85.

Rio Marina (LI)

Carabinieri

| 86. | Riposto (CT) |
| --- | --- |

86.

Riposto (CT)

Carabinieri

| 87. | Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO) |
| --- | --- |

87.

Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO)

Polizia di Stato

| 88. | Santa Margherita Ligure (GE) |
| --- | --- |

88.

Santa Margherita Ligure (GE)

Carabinieri

| 89. | Sanremo (IM) |
| --- | --- |

89.

Sanremo (IM)

Polizia di Stato

| 90. | Santa Maria di Leuca (LE) |
| --- | --- |

90.

Santa Maria di Leuca (LE)

Polizia di Stato

| 91. | Santa Teresa di Gallura (SS) |
| --- | --- |

91.

Santa Teresa di Gallura (SS)

Polizia di Stato

| 92. | San Benedetto del Tronto (AP) |
| --- | --- |

92.

San Benedetto del Tronto (AP)

Polizia di Stato

| 93. | Salerno |
| --- | --- |

93.

Salerno

Polizia di Stato

| 94. | Savona |
| --- | --- |

94.

Savona

Polizia di Stato

| 95. | Siracusa |
| --- | --- |

95.

Siracusa

Polizia di Stato

| 96. | Sorrento (NA) |
| --- | --- |

96.

Sorrento (NA)

Polizia di Stato

| 97. | Taormina (ME) |
| --- | --- |

97.

Taormina (ME)

Polizia di Stato

| 98. | Taranto |
| --- | --- |

98.

Taranto

Polizia di Stato

| 99. | Termini Imerese (PA) |
| --- | --- |

99.

Termini Imerese (PA)

Polizia di Stato

| 100. | Termoli (CB) |
| --- | --- |

100.

Termoli (CB)

Polizia di Stato

| 101. | Terracina (LT) |
| --- | --- |

101.

Terracina (LT)

Polizia di Stato

| 102. | Torre Annunziata (NA) |
| --- | --- |

102.

Torre Annunziata (NA)

Polizia di Stato

| 103. | Tortolì (NU) |
| --- | --- |

103.

Tortolì (NU)

Polizia di Stato

| 104. | Torviscosa (UD) |
| --- | --- |

104.

Torviscosa (UD)

Carabinieri

| 105. | Trani (BA) |
| --- | --- |

105.

Trani (BA)

Polizia di Stato

| 106. | Trapani |
| --- | --- |

106.

Trapani

Polizia di Stato

| 107. | Trieste |
| --- | --- |

107.

Trieste

Polizia di Stato

| 108. | Varazze (SV) |
| --- | --- |

108.

Varazze (SV)

Carabinieri

| 109. | Vasto (CH) |
| --- | --- |

109.

Vasto (CH)

Polizia di Stato

| 110. | Venezia |
| --- | --- |

110.

Venezia

Polizia di Stato

| 111. | Viareggio (LU) |
| --- | --- |

111.

Viareggio (LU)

Polizia di Stato

| 112. | Vibo Valentia Marina (VV) |
| --- | --- |

112.

Vibo Valentia Marina (VV)

Polizia di Stato

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/18

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2013/C 167/06

| 1. | Kommissionen mottog den 4 juni 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget KKR & Co. L.P. (nedan kallat KKR, USA) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Gardner Denver, Inc. (nedan kallat GDI, USA) genom förvärv av värdepapper. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 4 juni 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget KKR & Co. L.P. (nedan kallat KKR, USA) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Gardner Denver, Inc. (nedan kallat GDI, USA) genom förvärv av värdepapper.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | KKR: Tillhandahållande av ett brett utbud av alternativa kapitalförvaltningstjänster till offentliga och privata marknadsinvesterare samt av kapitalmarknadslösningar för företaget, dess portföljföretag och kunder, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

KKR: Tillhandahållande av ett brett utbud av alternativa kapitalförvaltningstjänster till offentliga och privata marknadsinvesterare samt av kapitalmarknadslösningar för företaget, dess portföljföretag och kunder,

| — | GDI: Tillverkning och försäljning av kompressorer, fläktar, pumpar, lastarmar och bränslesystem för industrin. |
| --- | --- |

—

GDI: Tillverkning och försäljning av kompressorer, fläktar, pumpar, lastarmar och bränslesystem för industrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/19

---

Meddelande från kommissionen om beräkning av skada vid skadeståndstalan vid brott mot artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

(Text av betydelse för EES)

2013/C 167/07

1.   ERSÄTTNING TILL SKADELIDANDE VID ÖVERTRÄDELSER AV KONKURRENSREGLERNA: UPPGIFTEN ATT BERÄKNA SKADA SOM LIDITS

| 1. | Överträdelser av artiklarna 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), nedan kallade EU:s konkurrensregler orsakar stor skada för ekonomin som helhet och utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad. För att undvika sådan skada har kommissionen befogenhet att ålägga företag och företagssammanslutningar böter för överträdelse av EU:s konkurrensregler (1). Syftet med de böter som kommissionen ålägger är att avskräcka, dvs. straffa de berörda företagen (specifik avskräckande verkan) och att avskräcka andra företag från att agera eller fortsätta att agera på ett sätt som strider mot artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget (allmän avskräckande verkan) (2). |
| --- | --- |

1.

Överträdelser av artiklarna 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), nedan kallade EU:s konkurrensregler orsakar stor skada för ekonomin som helhet och utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad. För att undvika sådan skada har kommissionen befogenhet att ålägga företag och företagssammanslutningar böter för överträdelse av EU:s konkurrensregler (1). Syftet med de böter som kommissionen ålägger är att avskräcka, dvs. straffa de berörda företagen (specifik avskräckande verkan) och att avskräcka andra företag från att agera eller fortsätta att agera på ett sätt som strider mot artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget (allmän avskräckande verkan) (2).

| 2. | Dessutom orsakar överträdelser av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget stor skada för konsumenter och företag. Var och en som lidit skada på grund av en överträdelse av EU:s konkurrensregler har rätt till ersättning. Detta garanteras av EU-lagstiftningen, vilket domstolen har framhållit vid flera tillfällen (3). Även om syftet med böterna är att avskräcka är själva poängen med skadeståndsanspråk att kompensera för den skada som lidits till följd av en överträdelse. Mer effektiva rättsmedel för att konsumenter och företag ska kunna få skadestånd skulle i sig också ge gynnsamma effekter genom att avskräcka från framtida överträdelser och säkerställa bättre efterlevnad av dessa regler (4). |
| --- | --- |

2.

Dessutom orsakar överträdelser av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget stor skada för konsumenter och företag. Var och en som lidit skada på grund av en överträdelse av EU:s konkurrensregler har rätt till ersättning. Detta garanteras av EU-lagstiftningen, vilket domstolen har framhållit vid flera tillfällen (3). Även om syftet med böterna är att avskräcka är själva poängen med skadeståndsanspråk att kompensera för den skada som lidits till följd av en överträdelse. Mer effektiva rättsmedel för att konsumenter och företag ska kunna få skadestånd skulle i sig också ge gynnsamma effekter genom att avskräcka från framtida överträdelser och säkerställa bättre efterlevnad av dessa regler (4).

| 3. | Ett stort problem som domstolar och parter i skadeståndsmål har stött på är hur man ska beräkna den skada som lidits. Beräkningen bygger på en jämförelse av de kärandes faktiska ställning med den ställning de skulle ha om överträdelsen inte hade ägt rum. I en hypotetisk bedömning av hur marknadsvillkoren och samspelet mellan marknadsaktörer skulle ha utvecklats om överträdelsen inte begåtts uppstår ofta komplexa och specifika ekonomiska och konkurrensrättsliga frågor. Domstolar och parter ställs allt oftare inför dessa frågor och inför problemet att överväga olika metoder och tekniker för att hantera dem. |
| --- | --- |

3.

Ett stort problem som domstolar och parter i skadeståndsmål har stött på är hur man ska beräkna den skada som lidits. Beräkningen bygger på en jämförelse av de kärandes faktiska ställning med den ställning de skulle ha om överträdelsen inte hade ägt rum. I en hypotetisk bedömning av hur marknadsvillkoren och samspelet mellan marknadsaktörer skulle ha utvecklats om överträdelsen inte begåtts uppstår ofta komplexa och specifika ekonomiska och konkurrensrättsliga frågor. Domstolar och parter ställs allt oftare inför dessa frågor och inför problemet att överväga olika metoder och tekniker för att hantera dem.

2.   SAMSPELET MELLAN REGLER OCH PRINCIPER I EU-LAGSTIFTNING OCH NATIONELL LAGSTIFTNING

2.1   Gemenskapens regelverk

| 4. | Artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget är en fråga för den offentliga politiken (5) och de är också centrala för den inre marknadens funktion, som omfattar ett system som garanterar att konkurrensen inte snedvrids (6). Dessa bestämmelser i fördraget ger upphov till rättigheter och skyldigheter för enskilda, såväl företag som konsumenter. Sådana rättigheter blir en del av dessa enskilda personers totala rättigheter (7) och skyddas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (8). Nationella domstolar är enligt EU-lagstiftningen skyldiga att se till att dessa rättigheter och skyldigheter genomdrivs fullständigt och effektivt i alla förfaranden som anhängiggjorts vid dem. |
| --- | --- |

4.

Artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget är en fråga för den offentliga politiken (5) och de är också centrala för den inre marknadens funktion, som omfattar ett system som garanterar att konkurrensen inte snedvrids (6). Dessa bestämmelser i fördraget ger upphov till rättigheter och skyldigheter för enskilda, såväl företag som konsumenter. Sådana rättigheter blir en del av dessa enskilda personers totala rättigheter (7) och skyddas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (8). Nationella domstolar är enligt EU-lagstiftningen skyldiga att se till att dessa rättigheter och skyldigheter genomdrivs fullständigt och effektivt i alla förfaranden som anhängiggjorts vid dem.

| 5. | Till de rättigheter som garanteras av EU-lagstiftningen hör rätten till ersättning för skada som lidits till följd av en överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget: den fulla verkan av EU:s konkurrensregler skulle äventyras om skadelidande parter inte skulle kunna yrka skadestånd för förluster de lidit till följd av en överträdelse av dessa regler. Vem som helst kan kräva ersättning för den skada de lidit om det föreligger ett orsakssamband mellan skadan och ett avtal eller ett förfarande som är förbjudet enligt EU:s konkurrensregler (9). |
| --- | --- |

5.

Till de rättigheter som garanteras av EU-lagstiftningen hör rätten till ersättning för skada som lidits till följd av en överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget: den fulla verkan av EU:s konkurrensregler skulle äventyras om skadelidande parter inte skulle kunna yrka skadestånd för förluster de lidit till följd av en överträdelse av dessa regler. Vem som helst kan kräva ersättning för den skada de lidit om det föreligger ett orsakssamband mellan skadan och ett avtal eller ett förfarande som är förbjudet enligt EU:s konkurrensregler (9).

| 6. | Ersättning för liden skada innebär att de skadelidande parterna försätts i den ställning de skulle ha haft om ingen överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget hade begåtts. Parter som har lidit skada till följd av en överträdelse av EU-regler med direkt effekt bör därför få det fulla reella värdet av sina förluster återställt: rätten till full ersättning omfattar faktisk skada (damnum emergens), liksom ersättning för utebliven vinst (lucrum cessans) som uppstått som en följd av överträdelsen (10), och rätt till ränta från den tidpunkt då skadan inträffade (11). |
| --- | --- |

6.

Ersättning för liden skada innebär att de skadelidande parterna försätts i den ställning de skulle ha haft om ingen överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget hade begåtts. Parter som har lidit skada till följd av en överträdelse av EU-regler med direkt effekt bör därför få det fulla reella värdet av sina förluster återställt: rätten till full ersättning omfattar faktisk skada (damnum emergens), liksom ersättning för utebliven vinst (lucrum cessans) som uppstått som en följd av överträdelsen (10), och rätt till ränta från den tidpunkt då skadan inträffade (11).

| 7. | I den mån det inte finns några EU-regler om skadeståndstalan vid överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget ankommer det på den interna rättsordningen i varje medlemsstat att fastställa närmare regler för utövandet av den rätt till ersättning som garanteras i EU-lagstiftningen. Reglerna får dock inte göra utövandet av rättigheter som gäller i kraft av EU-lagstiftningen orimligt svårt eller praktiskt omöjligt (effektivitetsprincipen). De får inte heller vara mindre förmånliga än de som avser skadeståndstalan vid överträdelser av liknande rättigheter enligt nationell lagstiftning (likvärdighetsprincipen) (12). |
| --- | --- |

7.

I den mån det inte finns några EU-regler om skadeståndstalan vid överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget ankommer det på den interna rättsordningen i varje medlemsstat att fastställa närmare regler för utövandet av den rätt till ersättning som garanteras i EU-lagstiftningen. Reglerna får dock inte göra utövandet av rättigheter som gäller i kraft av EU-lagstiftningen orimligt svårt eller praktiskt omöjligt (effektivitetsprincipen). De får inte heller vara mindre förmånliga än de som avser skadeståndstalan vid överträdelser av liknande rättigheter enligt nationell lagstiftning (likvärdighetsprincipen) (12).

2.2   Nationell lagstiftning och dess samspel med principerna i EU-lagstiftningen

| 8. | Om beräkningen av skada inte regleras av EU-lagstiftningen fastställer medlemsstaternas rättsregler lämpliga beviskrav och erforderlig precision när det gäller att bevisa beloppet av den skada som lidits. De nationella reglerna fördelar också bevisbördan och respektive ansvar för de berörda parterna att inge sakframställningar till domstolen. Nationell lag kan föreskriva att bevisbördan omfördelas när käranden har bevisat en viss mängd sakförhållanden, och kan möjliggöra förenklade regler för beräkning och presumtioner av motbevisbar eller obestridlig karaktär. I nationell lag fastställs vidare i vilken utsträckning och hur domstolarna ges befogenhet att beräkna liden skada med hjälp av approximativa bästa skattningar eller likvärdiga överväganden. Alla dessa nationella regler och förfaranden för beräkning av skada bör fastställas och tillämpas i enskilda fall på ett sätt som gör det möjligt för parter som lidit skada till följd av överträdelser av EU:s konkurrensregler att utan orimliga svårigheter få full ersättning för den skada de lidit. De får under inga omständigheter vara mindre effektiva än i liknande konkurrensskademål som grundas på inhemsk lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Om beräkningen av skada inte regleras av EU-lagstiftningen fastställer medlemsstaternas rättsregler lämpliga beviskrav och erforderlig precision när det gäller att bevisa beloppet av den skada som lidits. De nationella reglerna fördelar också bevisbördan och respektive ansvar för de berörda parterna att inge sakframställningar till domstolen. Nationell lag kan föreskriva att bevisbördan omfördelas när käranden har bevisat en viss mängd sakförhållanden, och kan möjliggöra förenklade regler för beräkning och presumtioner av motbevisbar eller obestridlig karaktär. I nationell lag fastställs vidare i vilken utsträckning och hur domstolarna ges befogenhet att beräkna liden skada med hjälp av approximativa bästa skattningar eller likvärdiga överväganden. Alla dessa nationella regler och förfaranden för beräkning av skada bör fastställas och tillämpas i enskilda fall på ett sätt som gör det möjligt för parter som lidit skada till följd av överträdelser av EU:s konkurrensregler att utan orimliga svårigheter få full ersättning för den skada de lidit. De får under inga omständigheter vara mindre effektiva än i liknande konkurrensskademål som grundas på inhemsk lagstiftning.

| 9. | En konsekvens av principen om ändamålsenlighet är att tillämpliga nationella rättsregler och tolkningen av dessa bör återspegla de svårigheter och begränsningar som beräkningen av skada i konkurrensskademål är förknippad med. Beräkningen av sådan skada förutsätter att den skadelidande partens faktiska ställning jämförs med den ställning denna part hade haft om överträdelsen inte hade begåtts. Detta är dock något som inte kan observeras i verkligheten. Det är omöjligt att veta med säkerhet hur marknadsvillkoren och samspelet mellan marknadsaktörerna skulle ha utvecklats om ingen överträdelse hade begåtts. Det enda som är möjligt är att uppskatta det sannolika scenariot om ingen överträdelse hade begåtts. Beräkningen av skada i konkurrensmål har alltid på grund av själva sin karaktär kännetecknats av betydande begränsningar när det gäller hur tillförlitlig och exakt beräkningen kan förväntas vara. Ibland är endast ungefärliga uppskattningar möjliga (13). |
| --- | --- |

9.

En konsekvens av principen om ändamålsenlighet är att tillämpliga nationella rättsregler och tolkningen av dessa bör återspegla de svårigheter och begränsningar som beräkningen av skada i konkurrensskademål är förknippad med. Beräkningen av sådan skada förutsätter att den skadelidande partens faktiska ställning jämförs med den ställning denna part hade haft om överträdelsen inte hade begåtts. Detta är dock något som inte kan observeras i verkligheten. Det är omöjligt att veta med säkerhet hur marknadsvillkoren och samspelet mellan marknadsaktörerna skulle ha utvecklats om ingen överträdelse hade begåtts. Det enda som är möjligt är att uppskatta det sannolika scenariot om ingen överträdelse hade begåtts. Beräkningen av skada i konkurrensmål har alltid på grund av själva sin karaktär kännetecknats av betydande begränsningar när det gäller hur tillförlitlig och exakt beräkningen kan förväntas vara. Ibland är endast ungefärliga uppskattningar möjliga (13).

3.   VÄGLEDNING OM BERÄKNING AV SKADA

| 10. | Mot denna bakgrund har kommissionens avdelningar utarbetat en praktisk vägledning om beräkningen av skada vid skadeståndstalan vid överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget (nedan kallad den praktiska vägledningen). |
| --- | --- |

10.

Mot denna bakgrund har kommissionens avdelningar utarbetat en praktisk vägledning om beräkningen av skada vid skadeståndstalan vid överträdelse av artikel 101 eller 102 i EUF-fördraget (nedan kallad den praktiska vägledningen).

| 11. | Syftet med den praktiska vägledningen är att erbjuda stöd till nationella domstolar och parter i skadeståndsmål genom att göra information om beräkningen av skada som orsakats av överträdelser av EU:s konkurrensregler mer allmänt tillgängliga. Den ger därför inblick i olika former av skada som är en typisk följd av konkurrensbegränsande metoder och innehåller i synnerhet information om de metoder och tekniker som finns tillgängliga för beräkning av sådan skada. Om sådan information ges större spridning kan handläggningen av skadeståndsmål bli effektivare. Det bör också göra sådana mål mer förutsägbara och därigenom öka den rättsliga förutsebarheten för alla berörda parter. Den praktiska vägledningen kan också hjälpa berörda parter att lösa sina tvister i godo, oavsett om detta sker inom eller utanför ett rättsligt eller alternativt tvistlösningsförfarande. |
| --- | --- |

11.

Syftet med den praktiska vägledningen är att erbjuda stöd till nationella domstolar och parter i skadeståndsmål genom att göra information om beräkningen av skada som orsakats av överträdelser av EU:s konkurrensregler mer allmänt tillgängliga. Den ger därför inblick i olika former av skada som är en typisk följd av konkurrensbegränsande metoder och innehåller i synnerhet information om de metoder och tekniker som finns tillgängliga för beräkning av sådan skada. Om sådan information ges större spridning kan handläggningen av skadeståndsmål bli effektivare. Det bör också göra sådana mål mer förutsägbara och därigenom öka den rättsliga förutsebarheten för alla berörda parter. Den praktiska vägledningen kan också hjälpa berörda parter att lösa sina tvister i godo, oavsett om detta sker inom eller utanför ett rättsligt eller alternativt tvistlösningsförfarande.

| 12. | Den praktiska vägledningen är rent informativ och är inte bindande för nationella domstolar eller parter i målen. Därför ändrar den inte medlemsstaternas rättsregler om skadeståndstalan och påverkar varken medlemsstaternas eller fysiska eller juridiska personers rättigheter och skyldigheter enligt EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Den praktiska vägledningen är rent informativ och är inte bindande för nationella domstolar eller parter i målen. Därför ändrar den inte medlemsstaternas rättsregler om skadeståndstalan och påverkar varken medlemsstaternas eller fysiska eller juridiska personers rättigheter och skyldigheter enligt EU:s lagstiftning.

| 13. | Framför allt bör den praktiska vägledningen inte uppfattas som att den höjer eller sänker beviskraven eller detaljnivån i de sakframställningar som medlemsstaternas rättssystem kräver att parterna ska lägga fram. Det bör inte heller uppfattas så att den påverkar medlemsstaternas regler och praxis vad gäller bevisbörda. Nationella domstolar har ofta, inom sina rättssystem, infört pragmatiska strategier för att fastställa det skadeståndsbelopp som ska beviljas, inklusive användningen av presumtioner, omfördelning av bevisbördan eller domstolarnas befogenheter att göra approximativa bästa skattningar. Den praktiska vägledningen är avsedd att ge information som kan användas inom ramen för nationella rättsregler och rättspraxis, inte i stället för dem. Beroende på vilka rättsregler som gäller och de specifika omständigheterna i varje mål kan det därför mycket väl vara tillräckligt att parterna lägger fram fakta och bevis om skadeståndsbeloppet som är mindre detaljerade än de som krävs enligt vissa av de metoder och tekniker som nämns i den praktiska vägledningen. |
| --- | --- |

13.

Framför allt bör den praktiska vägledningen inte uppfattas som att den höjer eller sänker beviskraven eller detaljnivån i de sakframställningar som medlemsstaternas rättssystem kräver att parterna ska lägga fram. Det bör inte heller uppfattas så att den påverkar medlemsstaternas regler och praxis vad gäller bevisbörda. Nationella domstolar har ofta, inom sina rättssystem, infört pragmatiska strategier för att fastställa det skadeståndsbelopp som ska beviljas, inklusive användningen av presumtioner, omfördelning av bevisbördan eller domstolarnas befogenheter att göra approximativa bästa skattningar. Den praktiska vägledningen är avsedd att ge information som kan användas inom ramen för nationella rättsregler och rättspraxis, inte i stället för dem. Beroende på vilka rättsregler som gäller och de specifika omständigheterna i varje mål kan det därför mycket väl vara tillräckligt att parterna lägger fram fakta och bevis om skadeståndsbeloppet som är mindre detaljerade än de som krävs enligt vissa av de metoder och tekniker som nämns i den praktiska vägledningen.

| 14. | I den praktiska vägledningen förklaras de särskilda kännetecknen, även starka och svaga sidor, hos de olika metoder och tekniker som kan användas för att beräkna konkurrensskada. Man måste inom ramen för tillämplig lagstiftning avgöra vilken strategi för att beräkna skada som är lämpligast under de specifika omständigheterna i ett visst mål. Vid sidan av beviskrav och bevisbörda i enlighet med tillämplig lag inkluderar relevanta överväganden tillgången till uppgifter, de kostnader och den tid som måste avsättas och deras proportionalitet i förhållande till värdet på skadeståndsanspråket. |
| --- | --- |

14.

I den praktiska vägledningen förklaras de särskilda kännetecknen, även starka och svaga sidor, hos de olika metoder och tekniker som kan användas för att beräkna konkurrensskada. Man måste inom ramen för tillämplig lagstiftning avgöra vilken strategi för att beräkna skada som är lämpligast under de specifika omständigheterna i ett visst mål. Vid sidan av beviskrav och bevisbörda i enlighet med tillämplig lag inkluderar relevanta överväganden tillgången till uppgifter, de kostnader och den tid som måste avsättas och deras proportionalitet i förhållande till värdet på skadeståndsanspråket.

| 15. | I den praktiska vägledningen redovisas och diskuteras också en rad praktiska exempel. Dessa illustrerar de typiska effekter som överträdelser av EU:s konkurrensregler brukar ha och hur ovannämnda metoder och tekniker för beräkning av skada kan tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

15.

I den praktiska vägledningen redovisas och diskuteras också en rad praktiska exempel. Dessa illustrerar de typiska effekter som överträdelser av EU:s konkurrensregler brukar ha och hur ovannämnda metoder och tekniker för beräkning av skada kan tillämpas i praktiken.

| 16. | Ekonomisk insikt i den skada som orsakas av konkurrensöverträdelser och metoder och tekniker för att beräkna den kan utvecklas över tiden i linje med den teoretiska och empiriska ekonomiska forskningen och rättstillämpningen på detta område. Den praktiska vägledningen bör därför inte ses som en fullständig eller uttömmande redovisning av de kunskaper, metoder och tekniker som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

16.

Ekonomisk insikt i den skada som orsakas av konkurrensöverträdelser och metoder och tekniker för att beräkna den kan utvecklas över tiden i linje med den teoretiska och empiriska ekonomiska forskningen och rättstillämpningen på detta område. Den praktiska vägledningen bör därför inte ses som en fullständig eller uttömmande redovisning av de kunskaper, metoder och tekniker som finns tillgängliga.

---

(1)  Se artikel 23.2 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 om tillämpningen av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1). Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget ersatts av artikel 101 respektive artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Innehållet i dessa bestämmelser är dock i sak oförändrat.

(2)  Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003, EUT C 210, 1.9.2006, s. 2, punkt 4.

(3)  Dom av den 20 september 2001 i mål C-453/99, Courage mot Crehan, REG 2001, s. I-6297; de förenade målen C-295/04-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619; mål C-360/09, Pfleiderer, REG 2011, s. I-5161 och mål C-199/11, Europeiska gemenskapen mot Otis NV m. fl., REG 2012, ännu inte refererad i rättsfallssamlingen.

(4)  Dom av den 20 september 2001 i mål C-453/99, Courage mot Crehan, REG 2001, s. I-6297; de förenade målen C-295/04-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619.

(5)  De förenade målen C-295/04-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619.

(6)  Protokoll (nr 27) till fördraget om Europeiska unionen, om den inre marknaden och konkurrens.

(7)  Dom av den 20 september 2001 i mål C-453/99, Courage mot Crehan, REG 2001, s. I-6297, punkterna 19 och 23; de förenade målen C-295/04-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619, punkt 39.

(8)  Se artikel 17 i stadgan om skydd för enskildas tillgångar. Rätten till ett effektivt rättsmedel för brott mot rättigheter som garanteras av unionslagstiftningen föreskrivs i artikel 47 i stadgan.

(9)  Mål C-360/09, Pfleiderer, REG 2011, s. I-5161, punkt 28; mål C-199/11, Europeiska gemenskapen mot Otis NV m. fl., REG 2012, ännu inte refererad i rättsfallssamlingen, punkt 43.

(10)  De förenade målen C-295-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619, 95–96 och de förenade målen C-46/93 och C-48/93, Brasserie du Pêcheur och Factortame, REG 1996, s. I-1029, punkt 87.

(11)  De förenade målen C-295-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619, punkt 97, som hänför sig till mål C-271/91, Marshall REG 1993, s. I-4367, punkt 31.

(12)  Dom av den 20 september 2001 i mål C-453/99, Courage mot Crehan, REG 2001, s. I-6297, punkt 29; de förenade målen C-295/04-298/04, Manfredi, REG 2006, s. I-6619, punkt 62.

(13)  Gränserna för sådana bedömningar av en hypotetisk situation har erkänts av domstolen i samband med beräkningen av utebliven vinst i en skadeståndstalan mot Europeiska gemenskapen, se de förenade målen C-104/89 och C-37/90, Mulder m.fl. mot rådet, REG 2000, s. I-203, punkt 79.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 13.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/22

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 167/08

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”ΤΟΜΑΤΑΚΙ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (TOMATAKI SANTORINIS)

EG-nr: EL-PDO-0005-0888-26.08.2011

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Τοματάκι Σαντορίνης” (Tomataki Santorinis)

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Grekland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6 – | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6 –

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Tomataki Santorinis” är den färska frukten från en lokal ekotyp av Lycopersicon esculentum Mill., i familjen Solanaceae, som klassificeras som en liten tomatsort med en utvecklingscykel på i genomsnitt 80–90 dagar. ”Tomataki Santorinis” har rund, något tillplattad form (poldiameter dividerat med ekvatorialdiameter mellan 0,65 och 0,85) och väger minst 15 g och högst 27 g. Frukten har svaga till tydliga räfflor, som är särskilt påfallande hos den frukt som växer vid plantans bas (nära rötterna). ”Tomataki Santorinis” har djupröd färg och fast, inte särskilt fuktigt kött med ett stort antal kärnor. Andelen lösliga substanser är 7–10 °Βrix, och koncentrationen av lösliga substanser är lägre i förhållande till torrsubstanshalten och varierar mellan 73 % och 87 % (13–27 % fasta restprodukter). Askorbinsyrehalterna är också högre (14–18 mg per 100 g färsk vikt), liksom halterna av lösliga fenoler (54–57 mg/100 g färsk vikt) och lykopen (3,8–7,5 mg/100 g färsk vikt). Samtidigt kännetecknas färska ”Tomataki Santorinis” av en hög syrahalt (pH 4–4,5), vilket tillsammans med den högra koncentrationen av kolhydrater ger dem en söt, starkt syrlig smak.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen, behandlingen och bearbetningen av produkter som säljs med beteckningen ”Tomataki Santorinis” ska äga rum i det avgränsade geografiska produktionsområdet.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

För att garantera kvaliteten hos den produkt som säljs med beteckningen ”Tomataki Santorinis” och för att säkerställa en effektiv kontroll av slutproduktens ursprung anses det nödvändigt att endast tillåta förpackning i det avgränsade geografiska området.

Förpackning får endast ske i produktionsområdet på grund av den stora risken för kvalitetsförsämring hos den känsliga produkten vid bulktransport till havs. Risken är stor att tomaterna absorberar fukt och angrips av skadegörare och sjukdomar efter skörden. Syftet är också att förhindra bedrägerier. Den ringa skörden per stremma (1 000 m2) (omkring 500 kilo per stremma jämfört med omkring 10 ton per stremma för frilandstomater som odlas på fastlandet) gör att ”Tomataki Santorinis” säljs till betydligt högre pris, vilket är ett viktigt motiv för bedrägeri. Detta är ett sätt att skydda det utomordentliga anseendet för den produkt som säljs med den skyddade beteckningen.

3.7   Särskilda regler för märkning

Förpackningen ska vara försedd med produktkoden enligt spårbarhetssystemet.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område där ”Tomataki Santorinis” produceras innefattar öarna Thira (Santorini), Thirasia, Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani och Askania i prefekturen Kykladerna i regionen Sydegeiska öarna i Republiken Grekland.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Alla dessa öar har vulkanisk jord och ett mycket speciellt mikroklimat, med starka vindar, många soltimmar året runt och mycket torra förhållanden (låg årsnederbörd). Det innebär framför allt följande:

| a) | Klimat: följande specifika klimatfaktorer anses avgörande för produktens kvalitet:






  1. | Årlig genomsnittlig relativ luftfuktighet på 71 %. |
| --- | --- | --- |

a)

Klimat: följande specifika klimatfaktorer anses avgörande för produktens kvalitet:

1.

Årlig genomsnittlig relativ luftfuktighet på 71 %.

| 2. | Årlig nederbörd på högst 370 millimeter. |
| --- | --- |

2.

Årlig nederbörd på högst 370 millimeter.

| 3. | Nordliga vindar året runt. |
| --- | --- |

3.

Nordliga vindar året runt.

| 4. | En genomsnittlig årstemperatur på 17,5 °C. |
| --- | --- |

4.

En genomsnittlig årstemperatur på 17,5 °C.

| 5. | Solexponering 202 dagar per år. |
| --- | --- |

5.

Solexponering 202 dagar per år.

| 6. | I princip ingen frost. |
| --- | --- |

6.

I princip ingen frost.

| b) | Mark: Modermaterialet, som utgörs av vulkanisk jord som täcker nästan hela Santorini, består av avsättningar från tertiärperioden samt av pimpsten och lava. Detta djupa jordlager uppvisar en genomsnittlig eller obefintlig erosion, samt liten lutning. Generellt sett har jorden en fin struktur och saknar det viktiga oorganiska ämnet kväve (N). Jorden är även ovanligt fattig på organiska ämnen. Jorden innehåller dessutom natrium (Na), vilket ger upphov till vattenstress, och har förmåga att absorbera fukt från atmosfären och gradvis överföra den till plantorna under dagen (pimpsten är känt för sin fältkapacitet). Plantorna utsätts alltså för vattenstress och detta, tillsammans med den alkaliska jorden, ger produkten dess särskilda egenskaper. Slutligen är grundvattenresurserna minimala eller obefintliga. |
| --- | --- |

b)

Mark: Modermaterialet, som utgörs av vulkanisk jord som täcker nästan hela Santorini, består av avsättningar från tertiärperioden samt av pimpsten och lava. Detta djupa jordlager uppvisar en genomsnittlig eller obefintlig erosion, samt liten lutning. Generellt sett har jorden en fin struktur och saknar det viktiga oorganiska ämnet kväve (N). Jorden är även ovanligt fattig på organiska ämnen. Jorden innehåller dessutom natrium (Na), vilket ger upphov till vattenstress, och har förmåga att absorbera fukt från atmosfären och gradvis överföra den till plantorna under dagen (pimpsten är känt för sin fältkapacitet). Plantorna utsätts alltså för vattenstress och detta, tillsammans med den alkaliska jorden, ger produkten dess särskilda egenskaper. Slutligen är grundvattenresurserna minimala eller obefintliga.

| c) | Mänskliga faktorer: tre specifika och mycket viktiga steg i produktionsprocessen åskådliggör det mänskliga bidraget till den traditionella odlingsmetoden.






  1. | Insamling/urval av det utsäde som ska användas för nästa sådd (utsäde producerat på jordbruksföretaget). |
| --- | --- | --- |

c)

Mänskliga faktorer: tre specifika och mycket viktiga steg i produktionsprocessen åskådliggör det mänskliga bidraget till den traditionella odlingsmetoden.

1.

Insamling/urval av det utsäde som ska användas för nästa sådd (utsäde producerat på jordbruksföretaget).

| 2. | Odlingsmetoderna har anpassats till områdets speciella mark- och klimatförhållanden (torra förhållanden, många soltimmar och mycket starka vindar). Framför allt har odlarna genom åren valt en tidig lantras för torrjordbruk, som i stor utsträckning klarar problemet med de starka nordvindarna och bristen på vatten. Det gör det möjligt för plantan att utvecklas helt, framför allt på jordar på havsnivå, under mars, april och maj. Under dessa månader blåser det som minst på Santorini och en viss nederbörd faller, vilket utgör en värdefull vattenkälla. |
| --- | --- |

2.

Odlingsmetoderna har anpassats till områdets speciella mark- och klimatförhållanden (torra förhållanden, många soltimmar och mycket starka vindar). Framför allt har odlarna genom åren valt en tidig lantras för torrjordbruk, som i stor utsträckning klarar problemet med de starka nordvindarna och bristen på vatten. Det gör det möjligt för plantan att utvecklas helt, framför allt på jordar på havsnivå, under mars, april och maj. Under dessa månader blåser det som minst på Santorini och en viss nederbörd faller, vilket utgör en värdefull vattenkälla.

| 3. | En särskild teknisk anpassning av odlingsmetoden är direktsådden av utsädet i jorden. Därigenom säkras bevarandet av den djupa pålroten, vilket inte sker vid konventionell tomatodling där plantorna omplanteras och roten beskärs. |
| --- | --- |

3.

En särskild teknisk anpassning av odlingsmetoden är direktsådden av utsädet i jorden. Därigenom säkras bevarandet av den djupa pålroten, vilket inte sker vid konventionell tomatodling där plantorna omplanteras och roten beskärs.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Produktens särskilda egenskaper är resultatet av växtmaterialet i kombination med de specifika mark- och klimatförhållandena på Santorini och de omgivande öarna samt de traditionella odlingsmetoder som tillämpas.

| a) | ”Tomataki Santorinis” är en lokal lantras av arten Lycopersicon esculentum Mill., med historiskt ursprung, tydlig identitet och genetisk variation. Arten är särskilt anpassad till de torra förhållandena och de kalkrika, alkaliska jordarna på Santorini. Den produceras i kommersiell skala endast i det avgränsade geografiska området. Den är en lokal gröda som odlas av producenterna själva på Santorini och är resultatet av det traditionella odlingssystemet med begränsad användning av insatsmedel. Dessa egenskaper har formats och fått spridning över tiden genom förfarandet med att samla in och välja ut utsäde för nästa sådd. Utsädet är därför mycket motståndskraftigt mot både biotisk och abiotisk stress och ger därför en mycket tillförlitlig och tillfredsställande skörd med det system med torrjordbruk som tillämpas på Santorini. |
| --- | --- |

a)

”Tomataki Santorinis” är en lokal lantras av arten Lycopersicon esculentum Mill., med historiskt ursprung, tydlig identitet och genetisk variation. Arten är särskilt anpassad till de torra förhållandena och de kalkrika, alkaliska jordarna på Santorini. Den produceras i kommersiell skala endast i det avgränsade geografiska området. Den är en lokal gröda som odlas av producenterna själva på Santorini och är resultatet av det traditionella odlingssystemet med begränsad användning av insatsmedel. Dessa egenskaper har formats och fått spridning över tiden genom förfarandet med att samla in och välja ut utsäde för nästa sådd. Utsädet är därför mycket motståndskraftigt mot både biotisk och abiotisk stress och ger därför en mycket tillförlitlig och tillfredsställande skörd med det system med torrjordbruk som tillämpas på Santorini.

| b) | Såsom anges i produktbeskrivningen är en av de särskilda egenskaperna hos ”Tomataki Santorinis” sammansättningen av lösliga substanser, som bidrar positivt till både de näringsmässiga egenskaperna och smaken. Koncentration av lösliga substanser är lägre i förhållande till torrsubstanshalten, 73–87 % (13–27 % fasta restprodukter), medan klassiska tomatsorter har 95–98 % (2–5 % fasta restprodukter). Det betyder att halten av fasta restprodukter är högre. Försök där dessa parametrar jämförts med dem hos den stora tomatsorten ”Gs 67”, som genomförts under likartade konventionella odlingsförhållanden, har visat att ”Tomataki Santorinis” även har högre halter av askorbinsyra, lösliga fenoler och lykopen, som ingår i de lösliga substanserna. Per 100 g färsk vikt är värdena för dessa beståndsdelar hos ”Tomataki Santorinis” 14–18 mg, 54–57 mg respektive 3,8–7,5 mg. Hos den klassiska tomatsorten ”Gs 67” är värdena 8–12 mg, 30–35 mg respektive 1,8–7 mg. Liknande undersökningar av smakegenskaperna har visat att ”Tomataki Santorinis” har högre andel lösliga substanser och högre värden för total syra. Dessa olikheter beror på förmågan hos just denna ekotyp av plantan att återanvända askorbinsyra i frukten. |
| --- | --- |

b)

Såsom anges i produktbeskrivningen är en av de särskilda egenskaperna hos ”Tomataki Santorinis” sammansättningen av lösliga substanser, som bidrar positivt till både de näringsmässiga egenskaperna och smaken. Koncentration av lösliga substanser är lägre i förhållande till torrsubstanshalten, 73–87 % (13–27 % fasta restprodukter), medan klassiska tomatsorter har 95–98 % (2–5 % fasta restprodukter). Det betyder att halten av fasta restprodukter är högre. Försök där dessa parametrar jämförts med dem hos den stora tomatsorten ”Gs 67”, som genomförts under likartade konventionella odlingsförhållanden, har visat att ”Tomataki Santorinis” även har högre halter av askorbinsyra, lösliga fenoler och lykopen, som ingår i de lösliga substanserna. Per 100 g färsk vikt är värdena för dessa beståndsdelar hos ”Tomataki Santorinis” 14–18 mg, 54–57 mg respektive 3,8–7,5 mg. Hos den klassiska tomatsorten ”Gs 67” är värdena 8–12 mg, 30–35 mg respektive 1,8–7 mg. Liknande undersökningar av smakegenskaperna har visat att ”Tomataki Santorinis” har högre andel lösliga substanser och högre värden för total syra. Dessa olikheter beror på förmågan hos just denna ekotyp av plantan att återanvända askorbinsyra i frukten.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

De särskilda fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaperna hos tomater som säljs med beteckningen ”Tomataki Santorinis” är resultatet av de kombinerade effekterna av miljön, lokal expertis och potentialen hos de genetiska resurserna.

De huvudsakliga kvalitetsegenskaper hos ”Tomataki Santorinis” som kan kopplas till området är därför följande:

| a) | Det specifika genetiska material som används, som nu har fått egenskaperna hos en lokal sort, vilket är resultatet av en lång period av anpassning till de förhållanden som kännetecknar området och till den traditionella metoden med insamling och urval av utsäde för nästa års sådd. Tack vare plantans anpassning till miljön på Santorini har ”Tomataki Santorinis” fått vissa specifika egenskaper som gör den till en kvalitetsprodukt som värderas högt på marknaden. Dessa egenskaper – den tydliga identiteten, den genetiska variationen och den särskilda anpassningen till de torra förhållandena och den kalkrika, alkaliska jorden på Santorini – hänger samman med det traditionella odlingssystemet. Färska undersökningar har visat följande: a) Forskning om de fylogenetiska kopplingarna mellan två skördar av ”Tomataki Santorinis” och sju inhemska tomatsorter, där man tittat på 38 egenskaper hos plantan, har visat på en tydlig genetisk skillnad (genetiskt avstånd) mellan äkta ”Tomataki Santorinis” och alla andra sorter. Detta ger tomaten en tydlig identitet (unik karaktär). b) Den parallella bedömningen av utvalda genotyper på Santorini (där det traditionella systemet med begränsad användning av insatsmedel tillämpas) och på anläggningar som tillhör den nationella jordbruksforskningsstiftelsen i Thessaloniki (där ett konventionellt odlingssystem med omfattande användning av insatsmedel tillämpas) har visat att miljön har stor betydelse för produktionsegenskaperna. En jämförelse mellan produktkategorierna har visat att produkten och dess beståndsdelar utvecklas till fullo endast i den miljö som råder på Santorini, vilket bevisar att lokalt urval är mer tillförlitligt.
  Det bör dessutom noteras att den starkt alkaliska jorden ger högre sockerhalter i den mogna tomaten.
  Det kan därför slås fast att denna lokala ekotyp har fått ett högt odlingsvärde eftersom den uppvisar enastående motståndskraft mot ariditet och en rad sjukdomar, t.ex. svartmögel, mjöldagg, fusarios och verticillium, och även har anpassat sig väl till öns vulkaniska jordar och deras kalkrika, alkaliska sammansättning. Den genomsnittliga skörden på Santorinis torra jordar är omkring 500 kg per stremma; bara i undantagsfall når man upp till 1 000 kg. |
| --- | --- |

a)

Det specifika genetiska material som används, som nu har fått egenskaperna hos en lokal sort, vilket är resultatet av en lång period av anpassning till de förhållanden som kännetecknar området och till den traditionella metoden med insamling och urval av utsäde för nästa års sådd. Tack vare plantans anpassning till miljön på Santorini har ”Tomataki Santorinis” fått vissa specifika egenskaper som gör den till en kvalitetsprodukt som värderas högt på marknaden. Dessa egenskaper – den tydliga identiteten, den genetiska variationen och den särskilda anpassningen till de torra förhållandena och den kalkrika, alkaliska jorden på Santorini – hänger samman med det traditionella odlingssystemet. Färska undersökningar har visat följande: a) Forskning om de fylogenetiska kopplingarna mellan två skördar av ”Tomataki Santorinis” och sju inhemska tomatsorter, där man tittat på 38 egenskaper hos plantan, har visat på en tydlig genetisk skillnad (genetiskt avstånd) mellan äkta ”Tomataki Santorinis” och alla andra sorter. Detta ger tomaten en tydlig identitet (unik karaktär). b) Den parallella bedömningen av utvalda genotyper på Santorini (där det traditionella systemet med begränsad användning av insatsmedel tillämpas) och på anläggningar som tillhör den nationella jordbruksforskningsstiftelsen i Thessaloniki (där ett konventionellt odlingssystem med omfattande användning av insatsmedel tillämpas) har visat att miljön har stor betydelse för produktionsegenskaperna. En jämförelse mellan produktkategorierna har visat att produkten och dess beståndsdelar utvecklas till fullo endast i den miljö som råder på Santorini, vilket bevisar att lokalt urval är mer tillförlitligt.

Det bör dessutom noteras att den starkt alkaliska jorden ger högre sockerhalter i den mogna tomaten.

Det kan därför slås fast att denna lokala ekotyp har fått ett högt odlingsvärde eftersom den uppvisar enastående motståndskraft mot ariditet och en rad sjukdomar, t.ex. svartmögel, mjöldagg, fusarios och verticillium, och även har anpassat sig väl till öns vulkaniska jordar och deras kalkrika, alkaliska sammansättning. Den genomsnittliga skörden på Santorinis torra jordar är omkring 500 kg per stremma; bara i undantagsfall når man upp till 1 000 kg.

| b) | Fruktens fysiska och kemiska egenskaper, bl.a. en mycket hög socker- och torrsubstanshalt, vilket återspeglas i produktens organoleptiska egenskaper. Detta är resultatet av å ena sidan natriumförekomsten, som ger upphov till vattenstress, å andra sidan det faktum att de särpräglade jordarna på Santorini absorberar fukt från atmosfären (nattetid på grund av calderan) och gradvis överför den till plantorna under dagen (pimpsten är känt för sin fältkapacitet). Dessutom används inget gödningsmedel vilket betyder att plantan utsätts för vattenstress. Detta, tillsammans med den starkt alkaliska jorden, är den viktigaste orsaken till den höga socker- och torrsubstanshalten och mer allmänt halten av de beståndsdelar som ger smak och näring. |
| --- | --- |

b)

Fruktens fysiska och kemiska egenskaper, bl.a. en mycket hög socker- och torrsubstanshalt, vilket återspeglas i produktens organoleptiska egenskaper. Detta är resultatet av å ena sidan natriumförekomsten, som ger upphov till vattenstress, å andra sidan det faktum att de särpräglade jordarna på Santorini absorberar fukt från atmosfären (nattetid på grund av calderan) och gradvis överför den till plantorna under dagen (pimpsten är känt för sin fältkapacitet). Dessutom används inget gödningsmedel vilket betyder att plantan utsätts för vattenstress. Detta, tillsammans med den starkt alkaliska jorden, är den viktigaste orsaken till den höga socker- och torrsubstanshalten och mer allmänt halten av de beståndsdelar som ger smak och näring.

| c) | Anseende – historiska uppgifter. De tidigaste tillförlitliga beläggen för tomatodling på Santorini daterar sig till slutet av 1800-talet och visar att odlingen inleddes på 1870-talet. De första officiella uppgifterna om tomatodling på Santorini finns i den första systematiska rapporten om Santorinis flora och jordbruksproduktion, som upprättades något senare (1899). Rapporten innehåller dock inga ekonomiska uppgifter om skörden, vilket tyder på att bidraget till ekonomin var litet och att produkten främst användes för att tillgodose lokalbefolkningens näringsbehov. |
| --- | --- |

c)

Anseende – historiska uppgifter. De tidigaste tillförlitliga beläggen för tomatodling på Santorini daterar sig till slutet av 1800-talet och visar att odlingen inleddes på 1870-talet. De första officiella uppgifterna om tomatodling på Santorini finns i den första systematiska rapporten om Santorinis flora och jordbruksproduktion, som upprättades något senare (1899). Rapporten innehåller dock inga ekonomiska uppgifter om skörden, vilket tyder på att bidraget till ekonomin var litet och att produkten främst användes för att tillgodose lokalbefolkningens näringsbehov.

Tomatodling infördes systematiskt på Santorini när försäljningen av vin från Santorini i Ryssland gick om intet till följd av oktoberrevolutionen. Därmed minskade inkomsterna från vinodlingen och det uppstod ett behov av att utveckla nya, mer lönsamma grödor. Under 1919 och 1920 rapporterade den lokala dagstidningen Santorini om att tomatodlingen bredde ut sig på vinodlingens bekostnad, och 1922 var inkomsterna från tomatodling fem gånger större än de från vinodling. Papamanolis beskrev hur tomater odlades i alla områden där det förekom pimpsten och uppgav att den totala produktionen av tomatpuré 1928 var omkring 1 300 ton. Under samma period (1928–1929) besöktes Santorini av professor Durazzo-Morosini, som konstaterade att tomater odlades i distrikten Pirgos och Thirasia och att det fanns en tomatkonservfabrik i Mesa Gonia i Messaria. Danezis skrev 1933 att tomatindustrin var en av de två främsta inkomstkällorna i Santorinis jordbrukssektor. Vid det laget hade tomater odlats på Santorini i 50 år. Därmed hade skörden hunnit anpassa sig till mark- och klimatförhållandena, traditionell, lokal expertis hade hunnit utvecklas och slutproduktens komparativa fördelar hade hunnit bli kända.

I dag har ”Tomataki Santorinis” etablerat sig bland konsumenterna som en produkt av utomordentligt hög kvalitet. Det bekräftas av det enorma antalet hänvisningar till den på Internet, de sammankomster som anordnas och den stora mängden recept där ”Tomataki Santorinis” är huvudingrediensen.

Sammanfattningsvis bör det noteras att de främsta förtjänsterna hos tomater odlade på Santorini är den högre socker- och torrsubstanshalten. Denna specifika kvalitetsegenskap är resultatet av en kombination av den lokala sortens genetiska material, den odlingsmetod som tillämpas och, naturligtvis, mark- och klimatförhållandena på Santorini. ”Tomataki Santorinis” är ett slående exempel på en högt värderad lokal produkt av utmärkt kvalitet som produceras genom hållbart utnyttjande av unika naturresurser.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/tomataki_santorinis_221012.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---