# Den Europæiske Unions C 168/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.168.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 168 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang14. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.168.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 168

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang14. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 168/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6871 — Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 168/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6871 — Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2013/C 168/02 | Rådets konklusioner om den sociale dimension af videregående uddannelse | 2 |
| 2013/C 168/03 | Rådets konklusioner om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion | 5 |
| 2013/C 168/04 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om dobbelte karrierer for idrætsudøvere | 10 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 168/05 | Euroens vekselkurs | 13 |
| 2013/C 168/06 | Fællesforetagenet SESAR — Budget 2013 og stillingsfortegnelse for 2013 | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2013/C 168/02

Rådets konklusioner om den sociale dimension af videregående uddannelse

2

2013/C 168/03

Rådets konklusioner om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion

5

2013/C 168/04

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om dobbelte karrierer for idrætsudøvere

10

Europa-Kommissionen

2013/C 168/05

Euroens vekselkurs

13

2013/C 168/06

Fællesforetagenet SESAR — Budget 2013 og stillingsfortegnelse for 2013

14

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 168/07 | Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag AT.39398 — VISA MIG (
  1
  ) | 22 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 168/08 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 26 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2013/C 168/07

Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag AT.39398 — VISA MIG (
  1
  )

1

22

ANDET

Europa-Kommissionen

2013/C 168/08

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6871 — Mohawk Industries/Spano Invest)

(EØS-relevant tekst)

2013/C 168/01

Den 23. april 2013 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6871. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6871. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/2

---

Rådets konklusioner om den sociale dimension af videregående uddannelse

2013/C 168/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

| 1. | artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

1.

artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| 2. | Europa 2020-strategien, navnlig det overordnede mål om at øge andelen af 30-34-årige, som har afsluttet en videregående uddannelse eller en lignende uddannelse, til mindst 40 % |
| --- | --- |

2.

Europa 2020-strategien, navnlig det overordnede mål om at øge andelen af 30-34-årige, som har afsluttet en videregående uddannelse eller en lignende uddannelse, til mindst 40 %

| 3. | Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (1), som fastsætter fremme af lige muligheder for alle, social samhørighed og aktivt medborgerskab som et af dets fire strategiske mål og understreger, at uddannelsespolitikken bør gøre det muligt for alle borgere, uanset personlige, sociale og økonomiske forhold, at tilegne sig og løbende igennem hele livet at opdatere og udvikle såvel jobspecifikke kvalifikationer som nøglefærdigheder og -kompetencer |
| --- | --- |

3.

Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (1), som fastsætter fremme af lige muligheder for alle, social samhørighed og aktivt medborgerskab som et af dets fire strategiske mål og understreger, at uddannelsespolitikken bør gøre det muligt for alle borgere, uanset personlige, sociale og økonomiske forhold, at tilegne sig og løbende igennem hele livet at opdatere og udvikle såvel jobspecifikke kvalifikationer som nøglefærdigheder og -kompetencer

| 4. | Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse (2), som understreger vigtigheden af, at der sikres lige muligheder for adgang til uddannelse af god kvalitet samt en retfærdig behandling og resultater, der er uafhængige af den socioøkonomiske baggrund og andre faktorer, der kan føre til uddannelsesmæssige skævheder, og som anerkender de økonomiske og sociale årsager til at forbedre det generelle uddannelsesniveau og udvikle et højt kvalifikationsniveau og noterer, at det vil spille en afgørende rolle for at forbedre borgernes beskæftigelsesegnethed, sociale inklusion og personlige udvikling, at alle sikres nøglefærdigheder og -kompetencer |
| --- | --- |

4.

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse (2), som understreger vigtigheden af, at der sikres lige muligheder for adgang til uddannelse af god kvalitet samt en retfærdig behandling og resultater, der er uafhængige af den socioøkonomiske baggrund og andre faktorer, der kan føre til uddannelsesmæssige skævheder, og som anerkender de økonomiske og sociale årsager til at forbedre det generelle uddannelsesniveau og udvikle et højt kvalifikationsniveau og noterer, at det vil spille en afgørende rolle for at forbedre borgernes beskæftigelsesegnethed, sociale inklusion og personlige udvikling, at alle sikres nøglefærdigheder og -kompetencer

| 5. | Rådets konklusioner af 28. november 2011 om moderniseringen af videregående uddannelser (3), som opfordrer medlemsstaterne til at fremme systematisk udvikling af effektive strategier for at sikre adgang for underrepræsenterede grupper og øge bestræbelserne på at minimere frafaldsprocenterne på de videregående uddannelser ved at forbedre uddannelsernes kvalitet, relevans og tiltrækningskraft, især gennem elevcentreret læring og ved at tilbyde relevant støtte, vejledning og rådgivning efter studiestart |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner af 28. november 2011 om moderniseringen af videregående uddannelser (3), som opfordrer medlemsstaterne til at fremme systematisk udvikling af effektive strategier for at sikre adgang for underrepræsenterede grupper og øge bestræbelserne på at minimere frafaldsprocenterne på de videregående uddannelser ved at forbedre uddannelsernes kvalitet, relevans og tiltrækningskraft, især gennem elevcentreret læring og ved at tilbyde relevant støtte, vejledning og rådgivning efter studiestart

| 6. | Bukarestkommunikéet fra ministrene på Bolognaprocessens ministerkonference den 26.-27. april 2012, hvori ministrene enes om at træffe nationale foranstaltninger til at udvide den generelle adgang til videregående uddannelser af høj kvalitet og gentager målet om, at de studerende, som påbegynder og fuldfører en videregående uddannelse, bør afspejle den europæiske befolknings mangfoldighed, sammen med den specifikke behandling af den sociale dimension af videregående uddannelse i gennemførelsesrapporten fra 2012 vedrørende Bolognaprocessen, som gennemgår de tilgængelige statistiske oplysninger om, hvordan de studerendes baggrund påvirker deltagelsen i videregående uddannelse, og forskellige politiske tilgange til at udvide adgangen |
| --- | --- |

6.

Bukarestkommunikéet fra ministrene på Bolognaprocessens ministerkonference den 26.-27. april 2012, hvori ministrene enes om at træffe nationale foranstaltninger til at udvide den generelle adgang til videregående uddannelser af høj kvalitet og gentager målet om, at de studerende, som påbegynder og fuldfører en videregående uddannelse, bør afspejle den europæiske befolknings mangfoldighed, sammen med den specifikke behandling af den sociale dimension af videregående uddannelse i gennemførelsesrapporten fra 2012 vedrørende Bolognaprocessen, som gennemgår de tilgængelige statistiske oplysninger om, hvordan de studerendes baggrund påvirker deltagelsen i videregående uddannelse, og forskellige politiske tilgange til at udvide adgangen

| 7. | meddelelsen af 20. november 2012 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Nytænkning på uddannelsesområdet: investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater
   (4), som i det ledsagende arbejdsdokument (5) fremmer udvikling og styrkelse af partnerskaber og fleksible tilgange til livslang udvikling af kvalifikationer |
| --- | --- |

7.

meddelelsen af 20. november 2012 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Nytænkning på uddannelsesområdet: investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater
   (4), som i det ledsagende arbejdsdokument (5) fremmer udvikling og styrkelse af partnerskaber og fleksible tilgange til livslang udvikling af kvalifikationer

| 8. | Rådets henstilling af 20. december 2012 (6) om validering af ikkeformel og uformel læring, hvori medlemsstaterne enes om at indføre ordninger til validering af sådan læring med henblik på at sikre, at den enkelte får mulighed for at bruge de færdigheder, vedkommende har erhvervet sig uden for formel uddannelse, som led i sin karriere og videreuddannelse, herunder i videregående uddannelse |
| --- | --- |

8.

Rådets henstilling af 20. december 2012 (6) om validering af ikkeformel og uformel læring, hvori medlemsstaterne enes om at indføre ordninger til validering af sådan læring med henblik på at sikre, at den enkelte får mulighed for at bruge de færdigheder, vedkommende har erhvervet sig uden for formel uddannelse, som led i sin karriere og videreuddannelse, herunder i videregående uddannelse

| 9. | den årlige vækstundersøgelse 2013, som identificerer uddannelse som en central drivkraft for vækst og konkurrenceevne sammen med innovation og forskning og udvikling, og som understreger, at investeringer i menneskelige ressourcer spiller en nøglerolle for bekæmpelse af arbejdsløshed og forberedelse af den økonomiske genopretning |
| --- | --- |

9.

den årlige vækstundersøgelse 2013, som identificerer uddannelse som en central drivkraft for vækst og konkurrenceevne sammen med innovation og forskning og udvikling, og som understreger, at investeringer i menneskelige ressourcer spiller en nøglerolle for bekæmpelse af arbejdsløshed og forberedelse af den økonomiske genopretning

| 10. | peerlæringsaktiviteterne i marts 2013 i Prag inden for rammerne af ET 2020 om politikker og praksis med henblik på at nedbringe frafald og forøge andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, som fokuserer på nationale, institutionelle og europæiske tilgange til at forøge andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, og tilpasse de institutionelle forhold til den mere forskelligartede gruppe af studerende, på baggrund af dokumentation og analyse |
| --- | --- |

10.

peerlæringsaktiviteterne i marts 2013 i Prag inden for rammerne af ET 2020 om politikker og praksis med henblik på at nedbringe frafald og forøge andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, som fokuserer på nationale, institutionelle og europæiske tilgange til at forøge andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, og tilpasse de institutionelle forhold til den mere forskelligartede gruppe af studerende, på baggrund af dokumentation og analyse

ER ENIGT OM FØLGENDE:

| 1. | Selv om de udfordringer, Europa står over for i dag, ikke alene kan løses gennem uddannelse, er det afgørende både økonomisk og socialt at udstyre den enkelte med de kvalifikationer og kompetencer på højt niveau, som Europa har brug for, herunder ved at tilstræbe, at der sikres en mere ligelig adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse. Der er stadig for mange kompetente mennesker, som udelukkes fra videregående uddannelse af sociale, kulturelle eller økonomiske årsager eller på grund af utilstrækkelige støtte- og vejledningssystemer. |
| --- | --- |

1.

Selv om de udfordringer, Europa står over for i dag, ikke alene kan løses gennem uddannelse, er det afgørende både økonomisk og socialt at udstyre den enkelte med de kvalifikationer og kompetencer på højt niveau, som Europa har brug for, herunder ved at tilstræbe, at der sikres en mere ligelig adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse. Der er stadig for mange kompetente mennesker, som udelukkes fra videregående uddannelse af sociale, kulturelle eller økonomiske årsager eller på grund af utilstrækkelige støtte- og vejledningssystemer.

| 2. | Europas økonomiske genopretning og stræben efter bæredygtig vækst, herunder gennem styrket forskning og innovation, er i stigende grad afhængig af dets evne til at udvikle alle dets borgeres kvalifikationer, hvilket viser, at sociale og økonomiske mål hænger sammen. Sideløbende med bestræbelserne på at forbedre kvalifikationer gennem erhvervsuddannelse spiller videregående uddannelse af høj kvalitet og livslang læring ligeledes en afgørende rolle i styrkelsen af beskæftigelsesegnetheden og forbedringen af konkurrenceevnen, samtidig med at de studerendes og kandidaternes personlige og faglige udvikling fremmes og den sociale solidaritet og borgernes engagement stimuleres. |
| --- | --- |

2.

Europas økonomiske genopretning og stræben efter bæredygtig vækst, herunder gennem styrket forskning og innovation, er i stigende grad afhængig af dets evne til at udvikle alle dets borgeres kvalifikationer, hvilket viser, at sociale og økonomiske mål hænger sammen. Sideløbende med bestræbelserne på at forbedre kvalifikationer gennem erhvervsuddannelse spiller videregående uddannelse af høj kvalitet og livslang læring ligeledes en afgørende rolle i styrkelsen af beskæftigelsesegnetheden og forbedringen af konkurrenceevnen, samtidig med at de studerendes og kandidaternes personlige og faglige udvikling fremmes og den sociale solidaritet og borgernes engagement stimuleres.

| 3. | Bolognaprocessen og den efterfølgende udvikling af et europæisk område for videregående uddannelse, EU's dagsorden for moderniseringen af videregående uddannelser og Europa 2020-strategien viser alle, at europæisk samarbejde og fælles politiske svar udgør værdifulde bidrag til håndteringen af fælles udfordringer gennem udveksling af bedste praksis, sammenlignelige dokumentationsbaserede politiske analyser og finansieringsstøtte samt gennem tilvejebringelse af bæredygtige mekanismer til at lette mobiliteten for forskellige grupper af studerende. |
| --- | --- |

3.

Bolognaprocessen og den efterfølgende udvikling af et europæisk område for videregående uddannelse, EU's dagsorden for moderniseringen af videregående uddannelser og Europa 2020-strategien viser alle, at europæisk samarbejde og fælles politiske svar udgør værdifulde bidrag til håndteringen af fælles udfordringer gennem udveksling af bedste praksis, sammenlignelige dokumentationsbaserede politiske analyser og finansieringsstøtte samt gennem tilvejebringelse af bæredygtige mekanismer til at lette mobiliteten for forskellige grupper af studerende.

OPFORDRER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG DE HØJERE UDDANNELSESINSTITUTIONERS AUTONOMI MEDLEMSSTATERNE TIL AT:

| 1. | vedtage nationale mål med sigte på at øge underrepræsenterede eller dårligt stillede gruppers adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse med henblik på at nærme sig Bolognaprocessens mål om, at de studerende, som påbegynder, deltager i og fuldfører en videregående uddannelse på alle niveauer, bør afspejle medlemsstaternes befolknings mangfoldighed |
| --- | --- |

1.

vedtage nationale mål med sigte på at øge underrepræsenterede eller dårligt stillede gruppers adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse med henblik på at nærme sig Bolognaprocessens mål om, at de studerende, som påbegynder, deltager i og fuldfører en videregående uddannelse på alle niveauer, bør afspejle medlemsstaternes befolknings mangfoldighed

| 2. | tilskynde til samarbejde mellem uddannelsesudbydere på alle niveauer, herunder dem, der udbyder ikkeformel og uformel læring, og andre relevante aktører, med henblik på at indkredse de særlige grupper, der måtte være underrepræsenteret inden for videregående uddannelse, samt at fremme øget deltagelse af underrepræsenterede grupper inden for selve lærerfaget på tværs af alle uddannelsessektorer |
| --- | --- |

2.

tilskynde til samarbejde mellem uddannelsesudbydere på alle niveauer, herunder dem, der udbyder ikkeformel og uformel læring, og andre relevante aktører, med henblik på at indkredse de særlige grupper, der måtte være underrepræsenteret inden for videregående uddannelse, samt at fremme øget deltagelse af underrepræsenterede grupper inden for selve lærerfaget på tværs af alle uddannelsessektorer

| 3. | fremme udviklingen af proaktive strategier og dermed forbundne strukturer på institutionelt niveau, herunder outreachaktiviteter og muligheder for livslang læring, orientering om muligheder og resultater på uddannelsesområdet og arbejdsmarkedet, vejledning om passende uddannelsesvalg, mentorordninger samt rådgivning og støtte |
| --- | --- |

3.

fremme udviklingen af proaktive strategier og dermed forbundne strukturer på institutionelt niveau, herunder outreachaktiviteter og muligheder for livslang læring, orientering om muligheder og resultater på uddannelsesområdet og arbejdsmarkedet, vejledning om passende uddannelsesvalg, mentorordninger samt rådgivning og støtte

| 4. | fremme gennemtrængelighed og udviklingen af fleksible og gennemsigtige overgangsmuligheder til videregående uddannelse fra især erhvervsuddannelse samt ikkeformel og uformel læring støttet af gennemsigtighedsværktøjer såsom nationale referencerammer for kvalifikationer, som er knyttet til den europæiske referenceramme for kvalifikationer |
| --- | --- |

4.

fremme gennemtrængelighed og udviklingen af fleksible og gennemsigtige overgangsmuligheder til videregående uddannelse fra især erhvervsuddannelse samt ikkeformel og uformel læring støttet af gennemsigtighedsværktøjer såsom nationale referencerammer for kvalifikationer, som er knyttet til den europæiske referenceramme for kvalifikationer

| 5. | øge mulighederne for fleksibel læring ved at diversificere formidlingen af læringsindhold, bl.a. gennem indførelse af elevcentrerede tilgange til undervisning og læring, udvidelse af deltidstilbud, udvikling af praktikophold med meritpoint, modularisering af programmer og fjernundervisning ved brug af ikt og kvalitetssikrede åbne uddannelsesressourcer |
| --- | --- |

5.

øge mulighederne for fleksibel læring ved at diversificere formidlingen af læringsindhold, bl.a. gennem indførelse af elevcentrerede tilgange til undervisning og læring, udvidelse af deltidstilbud, udvikling af praktikophold med meritpoint, modularisering af programmer og fjernundervisning ved brug af ikt og kvalitetssikrede åbne uddannelsesressourcer

| 6. | undersøge, hvordan finansieringsmekanismer kan anspore institutioner til at udvikle og tilvejebringe kvalitetssikrede fleksible læringsmuligheder |
| --- | --- |

6.

undersøge, hvordan finansieringsmekanismer kan anspore institutioner til at udvikle og tilvejebringe kvalitetssikrede fleksible læringsmuligheder

| 7. | undersøge, hvordan den overordnede struktur i den institutionelle finansiering og studiestøtten påvirker underrepræsenterede og dårligt stillede gruppers deltagelse i videregående uddannelse, og overveje, hvordan finansielle støtteforanstaltninger bedst kan målrettes for at forbedre adgang, deltagelse og fuldførelse |
| --- | --- |

7.

undersøge, hvordan den overordnede struktur i den institutionelle finansiering og studiestøtten påvirker underrepræsenterede og dårligt stillede gruppers deltagelse i videregående uddannelse, og overveje, hvordan finansielle støtteforanstaltninger bedst kan målrettes for at forbedre adgang, deltagelse og fuldførelse

| 8. | samarbejde med videregående uddannelsesinstitutioner og andre relevante interessenter med henblik på at øge andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, ved at forbedre uddannelsernes og læringsprocessens kvalitet, især gennem mere fleksibel undervisning og relevant støtte efter studiestart, og ved at forbedre uddannelsernes tiltrækningskraft og arbejdsmarkedsrelevans |
| --- | --- |

8.

samarbejde med videregående uddannelsesinstitutioner og andre relevante interessenter med henblik på at øge andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, ved at forbedre uddannelsernes og læringsprocessens kvalitet, især gennem mere fleksibel undervisning og relevant støtte efter studiestart, og ved at forbedre uddannelsernes tiltrækningskraft og arbejdsmarkedsrelevans

| 9. | undersøge og forsøge at mindske regionale og geografiske forskelle i medlemsstaterne med hensyn til adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse |
| --- | --- |

9.

undersøge og forsøge at mindske regionale og geografiske forskelle i medlemsstaterne med hensyn til adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse

| 10. | iværksætte systematisk indsamling af relevante sammenlignelige data — idet de nuværende ressourcer udnyttes fuldt ud - for at forbedre dokumentationsgrundlaget for udviklingen af politikker og muliggøre en effektiv overvågning af de nationale mål for underrepræsenterede og dårligt stillede gruppers adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse |
| --- | --- |

10.

iværksætte systematisk indsamling af relevante sammenlignelige data — idet de nuværende ressourcer udnyttes fuldt ud - for at forbedre dokumentationsgrundlaget for udviklingen af politikker og muliggøre en effektiv overvågning af de nationale mål for underrepræsenterede og dårligt stillede gruppers adgang til, deltagelse i og fuldførelse af videregående uddannelse

HILSER DET VELKOMMEN, AT KOMMISSIONEN AGTER:

at styrke dokumentationsgrundlaget for Europa 2020 til støtte for medlemsstaternes foranstaltninger til at udvide adgangen til, deltagelsen i og fuldførelsen af videregående uddannelse ved at:

| a) | iværksætte en kortlægning af politikker vedrørende adgang og frafald inden for videregående uddannelse samt vedrørende andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, med det formål at analysere effektiviteten af de forskellige nationale og institutionelle tilgange, og hvordan strukturelle, institutionelle, personlige, sociokulturelle og socioøkonomiske faktorer påvirker frafald og fuldførelse |
| --- | --- |

a)

iværksætte en kortlægning af politikker vedrørende adgang og frafald inden for videregående uddannelse samt vedrørende andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, med det formål at analysere effektiviteten af de forskellige nationale og institutionelle tilgange, og hvordan strukturelle, institutionelle, personlige, sociokulturelle og socioøkonomiske faktorer påvirker frafald og fuldførelse

| b) | samarbejde med Eurostat om en feasibilityundersøgelse med henblik på at forbedre metoden til at indsamle administrative data om studietider og andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse |
| --- | --- |

b)

samarbejde med Eurostat om en feasibilityundersøgelse med henblik på at forbedre metoden til at indsamle administrative data om studietider og andelen af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse

| c) | udvikle en undersøgelse af, hvilken indvirkning forskellige finansieringsmodeller eller omkostningsdeling har på effektivitet og lige muligheder i forbindelse med videregående uddannelse, i overensstemmelse med tilsagnene i dagsordenen for moderniseringen af videregående uddannelser fra 2011 (7) |
| --- | --- |

c)

udvikle en undersøgelse af, hvilken indvirkning forskellige finansieringsmodeller eller omkostningsdeling har på effektivitet og lige muligheder i forbindelse med videregående uddannelse, i overensstemmelse med tilsagnene i dagsordenen for moderniseringen af videregående uddannelser fra 2011 (7)

OG OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL AT:

| 1. | fortsætte arbejdet med den sociale dimension af videregående uddannelse, f.eks. gennem udvikling af peerlæring og dokumentationsbaseret politikanalyse inden for dette emne gennem deltagelse i den åbne koordinationsmetode samt inden for rammerne af Bolognaprocessen og med passende organer og eksisterende initiativer |
| --- | --- |

1.

fortsætte arbejdet med den sociale dimension af videregående uddannelse, f.eks. gennem udvikling af peerlæring og dokumentationsbaseret politikanalyse inden for dette emne gennem deltagelse i den åbne koordinationsmetode samt inden for rammerne af Bolognaprocessen og med passende organer og eksisterende initiativer

| 2. | anvende resultaterne af de undersøgelser og andet arbejde, som Kommissionen og andre relevante kilder udfører, som grundlag for yderligere drøftelser og politiske overvejelser i forbindelse med undersøgelsen af spørgsmålene om adgang, deltagelse, fuldførelse og forskellige finansieringsmodellers indvirkning for så vidt angår videregående uddannelse |
| --- | --- |

2.

anvende resultaterne af de undersøgelser og andet arbejde, som Kommissionen og andre relevante kilder udfører, som grundlag for yderligere drøftelser og politiske overvejelser i forbindelse med undersøgelsen af spørgsmålene om adgang, deltagelse, fuldførelse og forskellige finansieringsmodellers indvirkning for så vidt angår videregående uddannelse

| 3. | styrke synergien mellem EU og Bolognaprocessen i forbindelse med gennemførelsen af den sociale dimension af videregående uddannelse ved at optimere finansieringsstøtten i EU's program inden for uddannelse, ungdom og sport for perioden efter 2013 |
| --- | --- |

3.

styrke synergien mellem EU og Bolognaprocessen i forbindelse med gennemførelsen af den sociale dimension af videregående uddannelse ved at optimere finansieringsstøtten i EU's program inden for uddannelse, ungdom og sport for perioden efter 2013

| 4. | anvende den finansielle støtte under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til at tilbyde målrettede muligheder inden for videregående uddannelse til dårligt stillede eller arbejdsløse unge under 25 år, så de kan tilegne sig jobspecifikke kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.

anvende den finansielle støtte under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til at tilbyde målrettede muligheder inden for videregående uddannelse til dårligt stillede eller arbejdsløse unge under 25 år, så de kan tilegne sig jobspecifikke kvalifikationer.

---

(1)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUT C 135 af 26.5.2010, s. 2.

(3)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 36.

(4)  14871/12.

(5)  14871/12 ADD 6.

(6)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(7)  Se fodnote 3.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/5

---

Rådets konklusioner om godt ungdomsarbejdes bidrag til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion

2013/C 168/03

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM DEN POLITISKE BAGGRUND FOR DETTE SPØRGSMÅL, SÆRLIG

| 1. | det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (1), der peger på trivsel og social inddragelse som to af de otte indsatsområder og fremhæver støtte til og udvikling af ungdomsarbejde som et tværsektorielt svar med henblik på at nå de overordnede mål for disse rammer, og som anbefaler større fokus på unges sociale inddragelse, sundhed og trivsel |
| --- | --- |

1.

det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (1), der peger på trivsel og social inddragelse som to af de otte indsatsområder og fremhæver støtte til og udvikling af ungdomsarbejde som et tværsektorielt svar med henblik på at nå de overordnede mål for disse rammer, og som anbefaler større fokus på unges sociale inddragelse, sundhed og trivsel

| 2. | Kommissionens meddelelse om Europa 2020 som godkendt af Det Europæiske Råd, der anerkender ungdomsarbejdets rolle som udbyder af ikkeformelle læringsmuligheder for alle unge |
| --- | --- |

2.

Kommissionens meddelelse om Europa 2020 som godkendt af Det Europæiske Råd, der anerkender ungdomsarbejdets rolle som udbyder af ikkeformelle læringsmuligheder for alle unge

| 3. | Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (2) |
| --- | --- |

3.

Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (2)

| 4. | de fælles konklusioner fra EU's ungdomskonference under det irske formandskab den 11.-13. marts 2013 (3) |
| --- | --- |

4.

de fælles konklusioner fra EU's ungdomskonference under det irske formandskab den 11.-13. marts 2013 (3)

SOM BYGGER VIDERE PÅ

| 5. | resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 19. november 2010 om ungdomsarbejde, der opfordrer til større forståelse af og en styrket rolle for ungdomsarbejde, specifikt i forhold til fremme, støtte og udvikling af ungdomsarbejde på en række niveauer |
| --- | --- |

5.

resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 19. november 2010 om ungdomsarbejde, der opfordrer til større forståelse af og en styrket rolle for ungdomsarbejde, specifikt i forhold til fremme, støtte og udvikling af ungdomsarbejde på en række niveauer

ERKENDER, AT

| 6. | unge bidrager aktivt til den sociale infrastruktur og til levende fællesskaber, både geografisk og interessemæssigt. Unge er en mangeartet og dynamisk befolkningsgruppe med forskellige realiteter, behov, krav og forhåbninger. Demografi, personlige forhold, diversitet, overgange og muligheder er spørgsmål, der har direkte indvirkning på og undertiden definerer unge mennesker. Ungdomspolitikken bør derfor afspejle og reagere på sådanne spørgsmål og både styrke alle unges muligheder og handlekraft og fremme lige muligheder for dem |
| --- | --- |

6.

unge bidrager aktivt til den sociale infrastruktur og til levende fællesskaber, både geografisk og interessemæssigt. Unge er en mangeartet og dynamisk befolkningsgruppe med forskellige realiteter, behov, krav og forhåbninger. Demografi, personlige forhold, diversitet, overgange og muligheder er spørgsmål, der har direkte indvirkning på og undertiden definerer unge mennesker. Ungdomspolitikken bør derfor afspejle og reagere på sådanne spørgsmål og både styrke alle unges muligheder og handlekraft og fremme lige muligheder for dem

| 7. | »ungdomsarbejde« er et bredt begreb, der dækker en bred vifte af aktiviteter af social, kulturel, uddannelsesmæssig eller politisk art, som organiseres af, med og for unge. I stigende grad omfatter sådanne aktiviteter også sport og tilbud til unge. Ungdomsarbejde hører under området uddannelse uden for skolemiljøet ligesom de specifikke fritidsaktiviteter, der forvaltes af professionelle eller frivillige ungdomsarbejdere og -ledere. Ungdomsarbejde er organiseret på forskellige måder (af organisationer anført af unge, organisationer for unge, uformelle grupper eller gennem ungdomstilbud og offentlige myndigheder). Det leveres i forskellige former og sammenhænge (f.eks. frit tilgængeligt, gruppebaseret, programbaseret, opsøgende og løsrevet) og gives form på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan |
| --- | --- |

7.

»ungdomsarbejde« er et bredt begreb, der dækker en bred vifte af aktiviteter af social, kulturel, uddannelsesmæssig eller politisk art, som organiseres af, med og for unge. I stigende grad omfatter sådanne aktiviteter også sport og tilbud til unge. Ungdomsarbejde hører under området uddannelse uden for skolemiljøet ligesom de specifikke fritidsaktiviteter, der forvaltes af professionelle eller frivillige ungdomsarbejdere og -ledere. Ungdomsarbejde er organiseret på forskellige måder (af organisationer anført af unge, organisationer for unge, uformelle grupper eller gennem ungdomstilbud og offentlige myndigheder). Det leveres i forskellige former og sammenhænge (f.eks. frit tilgængeligt, gruppebaseret, programbaseret, opsøgende og løsrevet) og gives form på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

| 8. | ungdomsarbejdet fokuserer på unges personlige og sociale udvikling og har en lang rækkevidde, som tager fat i og engagerer unge med udgangspunkt i deres behov og interesser og tager hensyn til deres omgivelser. En sådan dækning og rækkevidde supplerer andre politiske løsninger for unge, og derfor kan ungdomsarbejde tilbyde unge kontaktpunkter, tilknytning og fremgang |
| --- | --- |

8.

ungdomsarbejdet fokuserer på unges personlige og sociale udvikling og har en lang rækkevidde, som tager fat i og engagerer unge med udgangspunkt i deres behov og interesser og tager hensyn til deres omgivelser. En sådan dækning og rækkevidde supplerer andre politiske løsninger for unge, og derfor kan ungdomsarbejde tilbyde unge kontaktpunkter, tilknytning og fremgang

| 9. | social inklusion kræver en omfattende og tværsektoriel tilgang at tackle de mange forskellige facetter af marginalisering og udstødelse i samfundet |
| --- | --- |

9.

social inklusion kræver en omfattende og tværsektoriel tilgang at tackle de mange forskellige facetter af marginalisering og udstødelse i samfundet

| 10. | ungdomsarbejde spiller en vigtig rolle med hensyn til at forebygge social udstødelse og styrke den sociale inklusion. Ungdomsarbejde tilbyder udviklingsmæssige rum og muligheder for alle unge og »bygger på ikkeformel og uformel læring (4) og på frivillig deltagelse (5)« |
| --- | --- |

10.

ungdomsarbejde spiller en vigtig rolle med hensyn til at forebygge social udstødelse og styrke den sociale inklusion. Ungdomsarbejde tilbyder udviklingsmæssige rum og muligheder for alle unge og »bygger på ikkeformel og uformel læring (4) og på frivillig deltagelse (5)«

| 11. | et effektivt ungdomsarbejde og effektive ungdomsinitiativer søger at styrke unge og fremme deres aktive deltagelse i samfundet. Det giver dem kvalifikationer, kompetencer og erfaringer for livet og maksimerer derved de beskyttelsesfaktorer, der øger udviklingen, trivslen, uafhængigheden og den sociale inklusion af alle unge, også unge med færre muligheder |
| --- | --- |

11.

et effektivt ungdomsarbejde og effektive ungdomsinitiativer søger at styrke unge og fremme deres aktive deltagelse i samfundet. Det giver dem kvalifikationer, kompetencer og erfaringer for livet og maksimerer derved de beskyttelsesfaktorer, der øger udviklingen, trivslen, uafhængigheden og den sociale inklusion af alle unge, også unge med færre muligheder

| 12. | godt ungdomsarbejde er en forpligtelse til løbende at sikre og forbedre optimalt ungdomsarbejde med hensyn til udbud og praksis for unge. Det drejer sig om ungdomsorganisationer, ungdomstilbud og ungdomsarbejdere, som samarbejder med relevante interessenter om at planlægge og levere aktiviteter og programmer, som er relevante og lydhøre over for de unges interesser, behov og erfaringer, og som er evidensinformerede og resultatfokuserede. Resultatet af godt ungdomsarbejde bør være, at unge får størst muligt udbytte af at deltage i ungdomsarbejde |
| --- | --- |

12.

godt ungdomsarbejde er en forpligtelse til løbende at sikre og forbedre optimalt ungdomsarbejde med hensyn til udbud og praksis for unge. Det drejer sig om ungdomsorganisationer, ungdomstilbud og ungdomsarbejdere, som samarbejder med relevante interessenter om at planlægge og levere aktiviteter og programmer, som er relevante og lydhøre over for de unges interesser, behov og erfaringer, og som er evidensinformerede og resultatfokuserede. Resultatet af godt ungdomsarbejde bør være, at unge får størst muligt udbytte af at deltage i ungdomsarbejde

FINDER, AT

| 13. | social inklusion bør tilgodese og omfatte alle unge og de problemer, de står over for, med særlig vægt på unge med færre muligheder
  Ungdomsarbejdets potentiale til at bidrage til fastsatte politikmål, herunder social inklusion, kan optimeres yderligere gennem en kvalitetsfokuseret og evidensinformeret tilgang, der sætter unge i centrum for udformningen og leveringen af ungdomsarbejdstiltag. Denne tilgang understøtter unges deltagelse, udvikling og fremgang på en måde, der befæster deres stærke sider, øger deres modstandsdygtighed og kompetencer og anerkender deres potentiale til at opbygge personlig, fælles og social kapital. Godt ungdomsarbejde er et universelt tema, der er til gavn for unge, forbedrer det praktiske ungdomsarbejde og bidrager til bredere politikmål






  a) | Ungdomsarbejde inddrager unge i en væsentlig udviklingsmæssig periode af deres liv og er derfor velegnet til at styrke unges (personlige, sociale, uddannelses-, erhvervs- og beskæftigelsesmæssige) udvikling samt deres trivsel og sociale inklusion |
| --- | --- | --- |

13.

social inklusion bør tilgodese og omfatte alle unge og de problemer, de står over for, med særlig vægt på unge med færre muligheder

Ungdomsarbejdets potentiale til at bidrage til fastsatte politikmål, herunder social inklusion, kan optimeres yderligere gennem en kvalitetsfokuseret og evidensinformeret tilgang, der sætter unge i centrum for udformningen og leveringen af ungdomsarbejdstiltag. Denne tilgang understøtter unges deltagelse, udvikling og fremgang på en måde, der befæster deres stærke sider, øger deres modstandsdygtighed og kompetencer og anerkender deres potentiale til at opbygge personlig, fælles og social kapital. Godt ungdomsarbejde er et universelt tema, der er til gavn for unge, forbedrer det praktiske ungdomsarbejde og bidrager til bredere politikmål

a)

Ungdomsarbejde inddrager unge i en væsentlig udviklingsmæssig periode af deres liv og er derfor velegnet til at styrke unges (personlige, sociale, uddannelses-, erhvervs- og beskæftigelsesmæssige) udvikling samt deres trivsel og sociale inklusion

| b) | Ungdomsarbejde byder på oplevelser og muligheder for alle unge og fungerer både som en frit tilgængelig aktivitet og som en målrettet støtte, der kan styrke unges kompetencer og samtidig tackle de hindringer, de støder på, og kan spille en særlig rolle for unge med færre muligheder og de unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse |
| --- | --- |

b)

Ungdomsarbejde byder på oplevelser og muligheder for alle unge og fungerer både som en frit tilgængelig aktivitet og som en målrettet støtte, der kan styrke unges kompetencer og samtidig tackle de hindringer, de støder på, og kan spille en særlig rolle for unge med færre muligheder og de unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse

| c) | Organiseringen af ungdomsarbejdet er forskelligartet. Denne rigdom og diversitet (sektormæssigt, organisatorisk og tematisk) bør anerkendes |
| --- | --- |

c)

Organiseringen af ungdomsarbejdet er forskelligartet. Denne rigdom og diversitet (sektormæssigt, organisatorisk og tematisk) bør anerkendes

| d) | Ungdomsarbejde bør have en klart defineret plads i det sammenhængende hele, som uddannelse og livslang læring udgør, og spænde over områderne ikkeformel og uformel læring. Ungdomsarbejdets potentiale til at opfylde unges behov bør i den forbindelse anerkendes i endnu større udstrækning end nu, og ungdomsarbejdets rolle i opbygningen af et rummeligt samfund bør fremhæves |
| --- | --- |

d)

Ungdomsarbejde bør have en klart defineret plads i det sammenhængende hele, som uddannelse og livslang læring udgør, og spænde over områderne ikkeformel og uformel læring. Ungdomsarbejdets potentiale til at opfylde unges behov bør i den forbindelse anerkendes i endnu større udstrækning end nu, og ungdomsarbejdets rolle i opbygningen af et rummeligt samfund bør fremhæves

| e) | En god evidensinformeret tilgang kan være et vigtigt redskab til at øge tilgængeligheden, synligheden, virkningen og effektiviteten af politikken og tiltagene på ungdomsarbejdsområdet |
| --- | --- |

e)

En god evidensinformeret tilgang kan være et vigtigt redskab til at øge tilgængeligheden, synligheden, virkningen og effektiviteten af politikken og tiltagene på ungdomsarbejdsområdet

| f) | Godt ungdomsarbejde kan omfatte passende vurderingssystemer baseret på selvevaluering eller peerevaluering og, hvor det er muligt, valideret gennem ekstern vurdering. Sådanne systemer bistår ungdomsarbejdsorganisationer, -programmer og -aktiviteter og kan forbedre den organisatoriske kapacitet og effektivitet og give offentligheden et klart billede af, hvad ungdomsarbejde tilbyder, og hvordan det virker |
| --- | --- |

f)

Godt ungdomsarbejde kan omfatte passende vurderingssystemer baseret på selvevaluering eller peerevaluering og, hvor det er muligt, valideret gennem ekstern vurdering. Sådanne systemer bistår ungdomsarbejdsorganisationer, -programmer og -aktiviteter og kan forbedre den organisatoriske kapacitet og effektivitet og give offentligheden et klart billede af, hvad ungdomsarbejde tilbyder, og hvordan det virker

| g) | Kvalitetssystemer sikrer, at unges stemme står centralt i udformningen og leveringen af ungdomsarbejde, og at organisationer, programmer og aktiviteter er afpasset og relevante for unges behov og ønsker |
| --- | --- |

g)

Kvalitetssystemer sikrer, at unges stemme står centralt i udformningen og leveringen af ungdomsarbejde, og at organisationer, programmer og aktiviteter er afpasset og relevante for unges behov og ønsker

| h) | Kvalitetssystemer bistår ungdomsarbejdere med at forbedre deres praksis og udvikling af kvalifikationer ved at skabe en struktur og plads til refleksion, dialog og handling |
| --- | --- |

h)

Kvalitetssystemer bistår ungdomsarbejdere med at forbedre deres praksis og udvikling af kvalifikationer ved at skabe en struktur og plads til refleksion, dialog og handling

| i) | Med sin vægt på personlig og social udvikling bidrager ungdomsarbejde til resultater inden for en række politikområder rettet mod unge, navnlig uddannelse, sundhed, beskæftigelse og deltagelse i kultur og sport. Ungdomsarbejdets særlige funktioner bør anerkendes, men der kan samtidig lægges større vægt på at indkredse, hvilket bidrag ungdomsarbejde kan yde til disse bredere politikområder |
| --- | --- |

i)

Med sin vægt på personlig og social udvikling bidrager ungdomsarbejde til resultater inden for en række politikområder rettet mod unge, navnlig uddannelse, sundhed, beskæftigelse og deltagelse i kultur og sport. Ungdomsarbejdets særlige funktioner bør anerkendes, men der kan samtidig lægges større vægt på at indkredse, hvilket bidrag ungdomsarbejde kan yde til disse bredere politikområder

UDPEGER FØLGENDE PRIORITETER FOR AT SIKRE OG STYRKE GODT UNGDOMSARBEJDE MED HENBLIK PÅ UNGES UDVIKLING, TRIVSEL OG SOCIALE INKLUSION

| 14. | Med henblik på at sikre, at ungdomsarbejde er relevant for og afpasset unges interesser såvel som deres behov, og for at optimere dets rolle med hensyn til at bidrage til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion udpeges følgende prioriteter:






  a) | Fremme ungdomsarbejdets plads som et supplement til det sammenhængende hele, som uddannelse og livslang læring udgør, med henblik på at give unge større erfaring og ruste dem til livet |
| --- | --- | --- |

14.

Med henblik på at sikre, at ungdomsarbejde er relevant for og afpasset unges interesser såvel som deres behov, og for at optimere dets rolle med hensyn til at bidrage til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion udpeges følgende prioriteter:

a)

Fremme ungdomsarbejdets plads som et supplement til det sammenhængende hele, som uddannelse og livslang læring udgør, med henblik på at give unge større erfaring og ruste dem til livet

| b) | Støtte større overensstemmelse mellem politik (hvordan prioriteter fastsættes), udbud (hvordan organisationer, programmer og aktiviteter organiseres) og praksis (hvordan organisationer, programmer og aktiviteter leveres) på ungdomsområdet ved at lægge vægt på tættere samarbejde og udveksling af viden mellem aktørerne inden for politikudformning, forskning, praksis og ungdom for at sikre bedre koordinerede, evidensinformerede foranstaltninger inden for ungdomsarbejdet |
| --- | --- |

b)

Støtte større overensstemmelse mellem politik (hvordan prioriteter fastsættes), udbud (hvordan organisationer, programmer og aktiviteter organiseres) og praksis (hvordan organisationer, programmer og aktiviteter leveres) på ungdomsområdet ved at lægge vægt på tættere samarbejde og udveksling af viden mellem aktørerne inden for politikudformning, forskning, praksis og ungdom for at sikre bedre koordinerede, evidensinformerede foranstaltninger inden for ungdomsarbejdet

| c) | Fremme mekanismer, der sikrer, at ungdomsarbejdet er kvalitetsbaseret, resultatfokuseret og evidensinformeret |
| --- | --- |

c)

Fremme mekanismer, der sikrer, at ungdomsarbejdet er kvalitetsbaseret, resultatfokuseret og evidensinformeret

| d) | Udvikle understøttende kvalitetsrammer, herunder evalueringsredskaber, til brug i ungdomsarbejdet som et middel til at maksimere virkningen for unges udvikling, trivsel og sociale inklusion. Sådanne rammer bør gennemføres, understøttes og formidles på passende vis og bør omfatte alle interessenter, herunder unge |
| --- | --- |

d)

Udvikle understøttende kvalitetsrammer, herunder evalueringsredskaber, til brug i ungdomsarbejdet som et middel til at maksimere virkningen for unges udvikling, trivsel og sociale inklusion. Sådanne rammer bør gennemføres, understøttes og formidles på passende vis og bør omfatte alle interessenter, herunder unge

| e) | Arbejde for, at ungdomsarbejdsinitiativer (udbud og praksis) tager hensyn til de unges egne synspunkter og forhåbninger, og således tilvejebringe et inklusivt rum for unge til at udvikle sig og få handlekraft |
| --- | --- |

e)

Arbejde for, at ungdomsarbejdsinitiativer (udbud og praksis) tager hensyn til de unges egne synspunkter og forhåbninger, og således tilvejebringe et inklusivt rum for unge til at udvikle sig og få handlekraft

| f) | Under hensyntagen til den integritet, der er kendetegnende for ungdomsarbejde, og dets særlige virkning bestemme og anerkende de personlige, sociale og faglige kvalifikationer og kompetencer, der følger af de unges deltagelse i ungdomsarbejde for at synliggøre ungdomsarbejdets indvirkning på beslægtede politikområder og praktiske discipliner |
| --- | --- |

f)

Under hensyntagen til den integritet, der er kendetegnende for ungdomsarbejde, og dets særlige virkning bestemme og anerkende de personlige, sociale og faglige kvalifikationer og kompetencer, der følger af de unges deltagelse i ungdomsarbejde for at synliggøre ungdomsarbejdets indvirkning på beslægtede politikområder og praktiske discipliner

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET

| 15. | gennem den åbne koordinationsmetode at fremme en styrkelse af forbindelserne, både inden for politik og praksis, til ungdomsrelaterede områder såsom sundhed, uddannelse, beskæftigelse, kultur og sport |
| --- | --- |

15.

gennem den åbne koordinationsmetode at fremme en styrkelse af forbindelserne, både inden for politik og praksis, til ungdomsrelaterede områder såsom sundhed, uddannelse, beskæftigelse, kultur og sport

| 16. | inden for ungdomsarbejdstiltag og -praksis at fremme vægt på kvalitet og opnåelse af resultater af ungdomsarbejde, der bidrager til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion |
| --- | --- |

16.

inden for ungdomsarbejdstiltag og -praksis at fremme vægt på kvalitet og opnåelse af resultater af ungdomsarbejde, der bidrager til unges udvikling, trivsel og sociale inklusion

| 17. | at støtte større samarbejde mellem alle interessenter inden for ungdomsarbejde (især forskere, politiske beslutningstagere, civilsamfundsorganisationer, praktikere og unge) for at fastlægge virkningerne af godt ungdomsarbejde for de unge selv, ungdomssektoren og beslægtede politikområder, f.eks. gennem udvikling af dokumentation for virkningen af godt ungdomsarbejde og ved at lette og forbedre anerkendelsen og valideringen af ikkeformel og uformel læring på nationalt plan og EU-plan |
| --- | --- |

17.

at støtte større samarbejde mellem alle interessenter inden for ungdomsarbejde (især forskere, politiske beslutningstagere, civilsamfundsorganisationer, praktikere og unge) for at fastlægge virkningerne af godt ungdomsarbejde for de unge selv, ungdomssektoren og beslægtede politikområder, f.eks. gennem udvikling af dokumentation for virkningen af godt ungdomsarbejde og ved at lette og forbedre anerkendelsen og valideringen af ikkeformel og uformel læring på nationalt plan og EU-plan

| 18. | at tilskynde og støtte unge mennesker gennem uddannelse, civilsamfundet og gode ungdomsinitiativer til at deltage i det demokratiske liv og gøre brug af eksisterende og nye redskaber til at bidrage til den politiske udvikling og dermed styrke deres udvikling, trivsel og sociale inklusion |
| --- | --- |

18.

at tilskynde og støtte unge mennesker gennem uddannelse, civilsamfundet og gode ungdomsinitiativer til at deltage i det demokratiske liv og gøre brug af eksisterende og nye redskaber til at bidrage til den politiske udvikling og dermed styrke deres udvikling, trivsel og sociale inklusion

| 19. | gennem gode ungdomsarbejdsmuligheder og -programmer at fremme udvikling af erfaringer og kvalifikationer, herunder overførbare kvalifikationer for unge, og anerkendelse og validering af sådanne kvalifikationer og kompetencer |
| --- | --- |

19.

gennem gode ungdomsarbejdsmuligheder og -programmer at fremme udvikling af erfaringer og kvalifikationer, herunder overførbare kvalifikationer for unge, og anerkendelse og validering af sådanne kvalifikationer og kompetencer

| 20. | at støtte ungdomssektoren med hensyn til at udvikle sine strukturer, arbejdsmetoder og kommunikationskanaler for at nå ud til flere unge, især dem med risiko for social udstødelse |
| --- | --- |

20.

at støtte ungdomssektoren med hensyn til at udvikle sine strukturer, arbejdsmetoder og kommunikationskanaler for at nå ud til flere unge, især dem med risiko for social udstødelse

| 21. | at stimulere og fremme frivilliges engagement i ungdomstilbud for at fremme diversitet og social inklusion og opbygge social kapital |
| --- | --- |

21.

at stimulere og fremme frivilliges engagement i ungdomstilbud for at fremme diversitet og social inklusion og opbygge social kapital

| 22. | at fremme bidraget fra godt ungdomsarbejde ved at maksimere finansieringsmuligheder til støtte for effektivt ungdomsarbejde |
| --- | --- |

22.

at fremme bidraget fra godt ungdomsarbejde ved at maksimere finansieringsmuligheder til støtte for effektivt ungdomsarbejde

| 23. | gennem de relevante programmer, platforme og faciliteter at tilskynde til europæisk og international udveksling af god praksis, uddannelse, tilegnelse af kvalifikationer og peerlæring i relation til ungdomsarbejde med fokus på kvalitet |
| --- | --- |

23.

gennem de relevante programmer, platforme og faciliteter at tilskynde til europæisk og international udveksling af god praksis, uddannelse, tilegnelse af kvalifikationer og peerlæring i relation til ungdomsarbejde med fokus på kvalitet

| 24. | at oprette en tematisk ekspertgruppe, der skal undersøge kvalitetssystemer inden for ungdomsarbejde i EU-medlemsstaterne med henblik på at finde frem til, hvordan der kan udvikles fælles indikatorer eller fælles rammer. Den kommende undersøgelse fra Europa-Kommissionen vil være et bidrag til denne gruppes arbejde. Dette skal munde ud i en rapport med skitserede anbefalinger til forelæggelse for Gruppen vedrørende Ungdomsspørgsmål. Et udkast til mandat og foreslåede medlemskabskriterier for denne tematiske ekspertgruppe findes i bilaget |
| --- | --- |

24.

at oprette en tematisk ekspertgruppe, der skal undersøge kvalitetssystemer inden for ungdomsarbejde i EU-medlemsstaterne med henblik på at finde frem til, hvordan der kan udvikles fælles indikatorer eller fælles rammer. Den kommende undersøgelse fra Europa-Kommissionen vil være et bidrag til denne gruppes arbejde. Dette skal munde ud i en rapport med skitserede anbefalinger til forelæggelse for Gruppen vedrørende Ungdomsspørgsmål. Et udkast til mandat og foreslåede medlemskabskriterier for denne tematiske ekspertgruppe findes i bilaget

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL AT

| 25. | søge at bygge videre på resultaterne af sin kommende undersøgelse om værdien af ungdomsarbejde med henblik på at finde frem til, hvilke initiativer der kræves for at fremme et godt og effektiv ungdomsarbejde |
| --- | --- |

25.

søge at bygge videre på resultaterne af sin kommende undersøgelse om værdien af ungdomsarbejde med henblik på at finde frem til, hvilke initiativer der kræves for at fremme et godt og effektiv ungdomsarbejde

| 26. | tage hensyn til andre undersøgelser og initiativer på dette område. Udbrede resultaterne og udvikle læring til gavn for aktørerne inden for politikudformning, forskning, praksis og ungdom samt beslægtede politikområder |
| --- | --- |

26.

tage hensyn til andre undersøgelser og initiativer på dette område. Udbrede resultaterne og udvikle læring til gavn for aktørerne inden for politikudformning, forskning, praksis og ungdom samt beslægtede politikområder

| 27. | overveje en egnet opfølgning af den kommende undersøgelse om værdien af ungdomsarbejde og resultatet fra den tematiske ekspertgruppe om godt ungdomsarbejde. |
| --- | --- |

27.

overveje en egnet opfølgning af den kommende undersøgelse om værdien af ungdomsarbejde og resultatet fra den tematiske ekspertgruppe om godt ungdomsarbejde.

---

(1)  Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1) og den fælles rapport 2012 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018) (EUT C 394 af 20.12.2012, s. 5).

(2)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(3)  7808/13.

(4)  Ikkeformel læring og uformel læring som defineret i Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012).

(5)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 19. november 2010 om ungdomsarbejde, s. 3.

---

BILAG

Udkast til mandat og foreslåede medlemskabskriterier for den tematiske ekspertgruppe, der skal oprettes af EU-medlemsstaterne og Kommissionen

Formål

At undersøge kvalitetssystemer inden for ungdomsarbejde i EU-medlemsstaterne og finde frem til, hvordan der kan udvikles fælles indikatorer eller fælles rammer. Dette skal omfatte en illustration af, hvordan ungdomsarbejde udøves i praksis, samt af processen, resultatet og virkningerne heraf med henblik på unges engagement, udvikling og fremgang.

Medlemskab

| — | Medlemsstaternes deltagelse i denne tematiske ekspertgruppe vil være frivillig. Medlemsstater kan tilslutte sig til enhver tid. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes deltagelse i denne tematiske ekspertgruppe vil være frivillig. Medlemsstater kan tilslutte sig til enhver tid.

| — | Via Kommissionen udpeger medlemsstaterne personer med erfaringer og ekspertise inden for det tematiske område. De udpegede skal sikre, at de nationale myndigheder og andre relevante interessenter informeres om arbejdet i ekspertgruppen. |
| --- | --- |

—

Via Kommissionen udpeger medlemsstaterne personer med erfaringer og ekspertise inden for det tematiske område. De udpegede skal sikre, at de nationale myndigheder og andre relevante interessenter informeres om arbejdet i ekspertgruppen.

| — | Ekspertgruppen kan indbyde yderligere udpegede personer til at deltage i gruppens møder efter behov. |
| --- | --- |

—

Ekspertgruppen kan indbyde yderligere udpegede personer til at deltage i gruppens møder efter behov.

| — | Den tematiske ekspertgruppe kan også indbyde repræsentanter for interessenter på ungdomsområdet og repræsentanter fra tredjelande, som deltager i programmet Aktive Unge eller efterfølgende programmer, når gruppen finder det relevant. |
| --- | --- |

—

Den tematiske ekspertgruppe kan også indbyde repræsentanter for interessenter på ungdomsområdet og repræsentanter fra tredjelande, som deltager i programmet Aktive Unge eller efterfølgende programmer, når gruppen finder det relevant.

Arbejdsprocedurer

| — | Den tematiske ekspertgruppes arbejde er opgavefokuseret og tidsbestemt (højst 18 måneder). Ekspertgruppen udarbejder et detaljeret mandat og et kortfattet arbejdsprogram med målbare og realistiske resultater. |
| --- | --- |

—

Den tematiske ekspertgruppes arbejde er opgavefokuseret og tidsbestemt (højst 18 måneder). Ekspertgruppen udarbejder et detaljeret mandat og et kortfattet arbejdsprogram med målbare og realistiske resultater.

| — | På ekspertgruppens første møde udpeges der en formand og en medformand. |
| --- | --- |

—

På ekspertgruppens første møde udpeges der en formand og en medformand.

| — | Alle møder holdes i Bruxelles; lejlighedsvis kan der dog efter ønske holdes møder i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Alle møder holdes i Bruxelles; lejlighedsvis kan der dog efter ønske holdes møder i medlemsstaterne.

| — | Kommissionen stiller ekspertise samt logistisk støtte og sekretariatsbistand til rådighed i forbindelse med ekspertgruppens oprettelse og løbende arbejde. |
| --- | --- |

—

Kommissionen stiller ekspertise samt logistisk støtte og sekretariatsbistand til rådighed i forbindelse med ekspertgruppens oprettelse og løbende arbejde.

| — | Ekspertgruppen orienterer regelmæssigt Gruppen vedrørende Ungdomsspørgsmål om arbejdets forløb. |
| --- | --- |

—

Ekspertgruppen orienterer regelmæssigt Gruppen vedrørende Ungdomsspørgsmål om arbejdets forløb.

| — | Ekspertgruppen forelægger Gruppen vedrørende Ungdomsspørgsmål en afsluttende rapport med anbefalinger som input til udviklingen af politikudformningen og tilbuddene på ungdomsarbejdsområdet. |
| --- | --- |

—

Ekspertgruppen forelægger Gruppen vedrørende Ungdomsspørgsmål en afsluttende rapport med anbefalinger som input til udviklingen af politikudformningen og tilbuddene på ungdomsarbejdsområdet.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/10

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om dobbelte karrierer for idrætsudøvere

2013/C 168/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

SOM MINDER OM,

at Rådet den 20 maj 2011 udarbejdede en EU-arbejdsplan for sport for 2011-2014, som fremhævede uddannelsers og kvalifikationers rolle i forbindelse med idræt, og oprettede ekspertgruppen om sportsuddannelser med henblik på at udarbejde et forslag til europæiske retningslinjer om dobbelte karrierer,

SOM BIFALDER:

EU's retningslinjer om dobbelte karrierer for idrætsudøvere, som blev udarbejdet af medlemsstaterne og Kommissionens ekspertgruppe om sportsuddannelser efter forslag fra ad hoc-ekspertgruppen om dobbelte karrierer, og som tilskynder til en række politiske tiltag til støtte for dobbelte karrierer inden for idræt (1),

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | I disse rådskonklusioner bør udtrykket »idrætsudøvere« forstås som »talentfulde idrætsudøvere« eller »eliteidrætsudøvere«, både mandlige og kvindelige, herunder handicapidrætsudøvere, idet FN's konvention om rettigheder for personer med handicap respekteres.






  — | Udtrykket »talentfuld idrætsudøver« bør forstås som en idrætsudøver, der er anerkendt af en idrætsorganisation, et offentligt organ eller staten som en idrætsudøver, der har potentiale til at skabe sig en idrætskarriere på eliteplan. |
| --- | --- | --- |

1.

I disse rådskonklusioner bør udtrykket »idrætsudøvere« forstås som »talentfulde idrætsudøvere« eller »eliteidrætsudøvere«, både mandlige og kvindelige, herunder handicapidrætsudøvere, idet FN's konvention om rettigheder for personer med handicap respekteres.

—

Udtrykket »talentfuld idrætsudøver« bør forstås som en idrætsudøver, der er anerkendt af en idrætsorganisation, et offentligt organ eller staten som en idrætsudøver, der har potentiale til at skabe sig en idrætskarriere på eliteplan.

| — | Udtrykket »eliteidrætsudøver« bør forstås som en idrætsudøver, der har en professionel kontrakt med en arbejdsgiver inden for idrætsområdet eller en idrætsorganisation eller er anerkendt som eliteidrætsudøver af en idrætsorganisation, et offentligt organ eller staten på grundlag af dokumenterede resultater og præstationer. |
| --- | --- |

—

Udtrykket »eliteidrætsudøver« bør forstås som en idrætsudøver, der har en professionel kontrakt med en arbejdsgiver inden for idrætsområdet eller en idrætsorganisation eller er anerkendt som eliteidrætsudøver af en idrætsorganisation, et offentligt organ eller staten på grundlag af dokumenterede resultater og præstationer.

| 2. | Udtrykket »dobbelt karriere« bør forstås således, at en idrætsudøver gennem træning af høj kvalitet og uden en urimelig personlig indsats kan kombinere en idrætskarriere med uddannelse og/eller arbejde på en fleksibel måde, således at deres ideelle, helbredsmæssige, uddannelsesmæssige og professionelle interesser beskyttes, uden at nogen af målene tilsidesættes, med særlig fokus på den fortsatte formelle uddannelse af unge idrætsudøvere. |
| --- | --- |

2.

Udtrykket »dobbelt karriere« bør forstås således, at en idrætsudøver gennem træning af høj kvalitet og uden en urimelig personlig indsats kan kombinere en idrætskarriere med uddannelse og/eller arbejde på en fleksibel måde, således at deres ideelle, helbredsmæssige, uddannelsesmæssige og professionelle interesser beskyttes, uden at nogen af målene tilsidesættes, med særlig fokus på den fortsatte formelle uddannelse af unge idrætsudøvere.

| 3. | Idrætsresultater på højt niveau skal kunne kombineres med uddannelse og en karriere, hvor idrætsudøvere kan udnytte deres styrker til yderligere at bidrage til samfundet. Idrætsudøvere opnår viden, kvalifikationer og kompetencer gennem deltagelse i idræt. Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (2) danner grundlag for, at medlemsstaterne kan anerkende og validere disse former for læring. |
| --- | --- |

3.

Idrætsresultater på højt niveau skal kunne kombineres med uddannelse og en karriere, hvor idrætsudøvere kan udnytte deres styrker til yderligere at bidrage til samfundet. Idrætsudøvere opnår viden, kvalifikationer og kompetencer gennem deltagelse i idræt. Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (2) danner grundlag for, at medlemsstaterne kan anerkende og validere disse former for læring.

| 4. | Fremme af dobbelte karrierer bidrager til at opfylde flere af målsætningerne i Europa 2020-strategien (3) (forebyggelse af tidligt skolefrafald, flere studerende på videregående uddannelser og øget beskæftigelsesegnethed) og skaber en mere effektiv idrætspolitik ved at fastholde flere idrætsudøvere inden for idrættens verden. |
| --- | --- |

4.

Fremme af dobbelte karrierer bidrager til at opfylde flere af målsætningerne i Europa 2020-strategien (3) (forebyggelse af tidligt skolefrafald, flere studerende på videregående uddannelser og øget beskæftigelsesegnethed) og skaber en mere effektiv idrætspolitik ved at fastholde flere idrætsudøvere inden for idrættens verden.

| 5. | Idrætsudøvere træner og/eller konkurrerer i stigende grad regelmæssigt i udlandet, hvilket gør kombinationen af en idrætskarriere og skolegang, videreuddannelse eller en karriere uden for idrættens verdenen mere kompliceret. Disse idrætsudøvere repræsenterer en af de internationalt set mest mobile dele af den europæiske befolkning. |
| --- | --- |

5.

Idrætsudøvere træner og/eller konkurrerer i stigende grad regelmæssigt i udlandet, hvilket gør kombinationen af en idrætskarriere og skolegang, videreuddannelse eller en karriere uden for idrættens verdenen mere kompliceret. Disse idrætsudøvere repræsenterer en af de internationalt set mest mobile dele af den europæiske befolkning.

| 6. | Idrætsudøvere yder et vigtigt bidrag til opfattelsen af idræt og fysisk aktivitet, formidler positive værdier til samfundet, f.eks. fairness og resultatorienteret indsats, og tjener som rollemodeller for at rekruttere unge idrætsudøvere. Endvidere er de vigtige repræsentanter for deres hjemlande. I den forbindelse har alle idrætsorganisationer og regeringer et ansvar for at give idrætsudøvere mulighed for at opnå en vellykket dobbelt karriere, så de ikke stilles ugunstigt, når idrætskarrieren er forbi (4). |
| --- | --- |

6.

Idrætsudøvere yder et vigtigt bidrag til opfattelsen af idræt og fysisk aktivitet, formidler positive værdier til samfundet, f.eks. fairness og resultatorienteret indsats, og tjener som rollemodeller for at rekruttere unge idrætsudøvere. Endvidere er de vigtige repræsentanter for deres hjemlande. I den forbindelse har alle idrætsorganisationer og regeringer et ansvar for at give idrætsudøvere mulighed for at opnå en vellykket dobbelt karriere, så de ikke stilles ugunstigt, når idrætskarrieren er forbi (4).

| 7. | Idræt for børn skal altid gennemføres i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder. Det skal især sikres, at børns involvering i forberedelsen på idræt på højt niveau ikke er kontraproduktiv i forhold til eller har en skadelig indvirkning på deres fysiske, sociale eller følelsesmæssige trivsel (4). |
| --- | --- |

7.

Idræt for børn skal altid gennemføres i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder. Det skal især sikres, at børns involvering i forberedelsen på idræt på højt niveau ikke er kontraproduktiv i forhold til eller har en skadelig indvirkning på deres fysiske, sociale eller følelsesmæssige trivsel (4).

| 8. | De vigtigste udfordringer i forbindelse med uddannelseskvalitet og støtteordninger for idrætsudøvere, som deltager i idræt på højt niveau i Europa, er:






  — | sikring af udviklingen af idrætsudøvere, navnlig i forbindelse med idrætsgrene, der kræver tidlig specialisering (i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder), og af unge mennesker under uddannelse |
| --- | --- | --- |

8.

De vigtigste udfordringer i forbindelse med uddannelseskvalitet og støtteordninger for idrætsudøvere, som deltager i idræt på højt niveau i Europa, er:

—

sikring af udviklingen af idrætsudøvere, navnlig i forbindelse med idrætsgrene, der kræver tidlig specialisering (i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder), og af unge mennesker under uddannelse

| — | balancen mellem idrætstræning og uddannelse og senere i livet balancen mellem idrætstræning og beskæftigelse |
| --- | --- |

—

balancen mellem idrætstræning og uddannelse og senere i livet balancen mellem idrætstræning og beskæftigelse

| — | den fase, hvor idrætsudøvere afslutter idrætskarrieren, herunder dem, der forlader idrætssystemet tidligere end planlagt (4). |
| --- | --- |

—

den fase, hvor idrætsudøvere afslutter idrætskarrieren, herunder dem, der forlader idrætssystemet tidligere end planlagt (4).

| 9. | For at konkurrere på højt niveau er et betydeligt antal idrætsudøvere nødt til at supplere deres idrætsstøtte, ofte gennem støtte fra familien, studielån eller gennem deltids- eller fuldtidsarbejde. Visse idrætsudøvere må lægge idrætten på hylden, da de har vanskeligt ved at kombinere deres idrætskarriere med uddannelse og/eller arbejde. |
| --- | --- |

9.

For at konkurrere på højt niveau er et betydeligt antal idrætsudøvere nødt til at supplere deres idrætsstøtte, ofte gennem støtte fra familien, studielån eller gennem deltids- eller fuldtidsarbejde. Visse idrætsudøvere må lægge idrætten på hylden, da de har vanskeligt ved at kombinere deres idrætskarriere med uddannelse og/eller arbejde.

| 10. | Det kan give betydelige fordele for idrætsudøvere, hvis de er i stand til at kombinere en idrætskarriere med uddannelse og/eller arbejde, herunder sundhedsmæssige fordele (f.eks. en afbalanceret livsstil og mindre stress), udviklingsmæssige fordele (f.eks. udvikling af kvalifikationer, der kan anvendes inden for idræt, uddannelse og andre af livets områder), sociale fordele (udvidede sociale netværk og sociale støtteordninger) samt forbedrede fremtidige beskæftigelsesudsigter, |
| --- | --- |

10.

Det kan give betydelige fordele for idrætsudøvere, hvis de er i stand til at kombinere en idrætskarriere med uddannelse og/eller arbejde, herunder sundhedsmæssige fordele (f.eks. en afbalanceret livsstil og mindre stress), udviklingsmæssige fordele (f.eks. udvikling af kvalifikationer, der kan anvendes inden for idræt, uddannelse og andre af livets områder), sociale fordele (udvidede sociale netværk og sociale støtteordninger) samt forbedrede fremtidige beskæftigelsesudsigter,

OPFORDRER I DEN FORBINDELSE EU'S MEDLEMSSTATER, IDRÆTSORGANISATIONER OG INTERESSENTER, SOM HANDLER INDEN FOR DERES KOMPETENCE- OG ANSVARSOMRÅDER, TIL UNDER HENSYNTAGEN TIL IDRÆTSORGANISATIONERNES UAFHÆNGIGHED:

| 1. | på grundlag af de principper, der er indeholdt i EU's retningslinjer om dobbelte karrierer for idrætsudøvere, at udvikle en politisk ramme og/eller nationale retningslinjer for dobbelte karrierer, der involverer alle de relevante aktører, f.eks. ministerierne for idræt, sundhed, uddannelse, beskæftigelse, forsvar, ungdom samt indenrigsministeriet og finansministeriet m.fl., idrætsorganisationer, offentlige organer, uddannelsesinstitutioner, virksomheder, handelskamre og fagforeninger samt idrætsudøvernes repræsentative organer |
| --- | --- |

1.

på grundlag af de principper, der er indeholdt i EU's retningslinjer om dobbelte karrierer for idrætsudøvere, at udvikle en politisk ramme og/eller nationale retningslinjer for dobbelte karrierer, der involverer alle de relevante aktører, f.eks. ministerierne for idræt, sundhed, uddannelse, beskæftigelse, forsvar, ungdom samt indenrigsministeriet og finansministeriet m.fl., idrætsorganisationer, offentlige organer, uddannelsesinstitutioner, virksomheder, handelskamre og fagforeninger samt idrætsudøvernes repræsentative organer

| 2. | at fremme samarbejde og aftaler mellem alle relevante interessenter i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af dobbelte karrierer |
| --- | --- |

2.

at fremme samarbejde og aftaler mellem alle relevante interessenter i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af dobbelte karrierer

| 3. | at tilskynde til tværsektorielt samarbejde og støtte til innovative foranstaltninger og forskning med det formål at identificere og løse de problemer, som idrætsudøvere står over for både i forbindelse med uddannelse og på arbejdspladsen |
| --- | --- |

3.

at tilskynde til tværsektorielt samarbejde og støtte til innovative foranstaltninger og forskning med det formål at identificere og løse de problemer, som idrætsudøvere står over for både i forbindelse med uddannelse og på arbejdspladsen

| 4. | at fremme udveksling af god praksis og erfaring med dobbelte karrierer blandt medlemsstaterne på lokalt, regionalt og nationalt plan |
| --- | --- |

4.

at fremme udveksling af god praksis og erfaring med dobbelte karrierer blandt medlemsstaterne på lokalt, regionalt og nationalt plan

| 5. | at sikre, at foranstaltninger til støtte for dobbelte karrierer, hvis sådanne findes, anvendes ens for mandlige og kvindelige idrætsudøvere under hensyntagen til handicapidrætsudøveres særlige behov |
| --- | --- |

5.

at sikre, at foranstaltninger til støtte for dobbelte karrierer, hvis sådanne findes, anvendes ens for mandlige og kvindelige idrætsudøvere under hensyntagen til handicapidrætsudøveres særlige behov

| 6. | at tilskynde idrætsorganisationer og uddannelsesinstitutioner til at sikre, at udelukkende tilstrækkeligt kvalificeret eller uddannet personale arbejder eller udfører frivilligt arbejde til støtte for idrætsudøvere, der er i gang med en dobbelt karriere |
| --- | --- |

6.

at tilskynde idrætsorganisationer og uddannelsesinstitutioner til at sikre, at udelukkende tilstrækkeligt kvalificeret eller uddannet personale arbejder eller udfører frivilligt arbejde til støtte for idrætsudøvere, der er i gang med en dobbelt karriere

| 7. | at fremme brugen af kvalitetsstandarder på idrætsakademier og eliteuddannelsescentre, f.eks. med hensyn til personale, der er kvalificeret med henblik på dobbelte karrierer, sikkerhedsforanstaltninger og åbenhed omkring idrætsudøveres rettigheder |
| --- | --- |

7.

at fremme brugen af kvalitetsstandarder på idrætsakademier og eliteuddannelsescentre, f.eks. med hensyn til personale, der er kvalificeret med henblik på dobbelte karrierer, sikkerhedsforanstaltninger og åbenhed omkring idrætsudøveres rettigheder

| 8. | med hensyn til uddannelse af idrætsudøvere:






  — | at give idrætsudøvere mulighed for tilpassede forløb inden for de relaterede politiske og/eller lovgivningsmæssige rammer, så de kan kombinere deres idrætsaktiviteter med uddannelse, eventuelt i forbindelse med netværk af uddannelsesinstitutioner. Tilpassede akademiske kalendere, individuelle undervisningsforløb, fjernundervisning og e-læring, supplerende vejledning og fleksibilitet for så vidt angår eksamensplanlægning kan være gavnligt i den sammenhæng |
| --- | --- | --- |

8.

med hensyn til uddannelse af idrætsudøvere:

—

at give idrætsudøvere mulighed for tilpassede forløb inden for de relaterede politiske og/eller lovgivningsmæssige rammer, så de kan kombinere deres idrætsaktiviteter med uddannelse, eventuelt i forbindelse med netværk af uddannelsesinstitutioner. Tilpassede akademiske kalendere, individuelle undervisningsforløb, fjernundervisning og e-læring, supplerende vejledning og fleksibilitet for så vidt angår eksamensplanlægning kan være gavnligt i den sammenhæng

| — | at overveje fordelene ved at indføre et kvalitetsakkrediteringssystem på nationalt plan til støtte for dobbelte karrierer på uddannelsescentre, idrætsskoler, idrætsakademier, i idrætsklubber, idrætsforbund og/eller på universiteter |
| --- | --- |

—

at overveje fordelene ved at indføre et kvalitetsakkrediteringssystem på nationalt plan til støtte for dobbelte karrierer på uddannelsescentre, idrætsskoler, idrætsakademier, i idrætsklubber, idrætsforbund og/eller på universiteter

| — | at overveje at støtte, at uddannelsesinstitutioner på nationalt plan og mellem medlemsstaterne samarbejder om tilpassede uddannelsesprogrammer, og at prioritere arbejdet med at fastlægge ækvivalensen mellem kvalifikationsniveauer som beskrevet i den europæiske referenceramme for kvalifikationer |
| --- | --- |

—

at overveje at støtte, at uddannelsesinstitutioner på nationalt plan og mellem medlemsstaterne samarbejder om tilpassede uddannelsesprogrammer, og at prioritere arbejdet med at fastlægge ækvivalensen mellem kvalifikationsniveauer som beskrevet i den europæiske referenceramme for kvalifikationer

| — | at overveje foranstaltninger, som letter og fremmer idrætsudøveres geografiske mobilitet, så de kan kombinere deres idrætskarriere med uddannelsesprogrammer i udlandet |
| --- | --- |

—

at overveje foranstaltninger, som letter og fremmer idrætsudøveres geografiske mobilitet, så de kan kombinere deres idrætskarriere med uddannelsesprogrammer i udlandet

| — | at fremme udviklingen af uddannelsesprogrammer og/eller kvalifikationer inden for idrætssektoren for idrætsudøvere ved at tilskynde til forbindelser mellem udbydere af uddannelse og idrætsorganisationer |
| --- | --- |

—

at fremme udviklingen af uddannelsesprogrammer og/eller kvalifikationer inden for idrætssektoren for idrætsudøvere ved at tilskynde til forbindelser mellem udbydere af uddannelse og idrætsorganisationer

| — | at fortsætte arbejdet med gennem de nationale kvalifikationsrammer at tilpasse idrætsundervisning, kvalifikationer og erhvervscertificering inden for støtteordninger for dobbelte karrierer til den europæiske referenceramme for kvalifikationer |
| --- | --- |

—

at fortsætte arbejdet med gennem de nationale kvalifikationsrammer at tilpasse idrætsundervisning, kvalifikationer og erhvervscertificering inden for støtteordninger for dobbelte karrierer til den europæiske referenceramme for kvalifikationer

| 9. | med hensyn til idrætsudøveres beskæftigelsesmuligheder:






  — | at støtte særlige arrangementer (seminarer, konferencer, workshops, netværksarrangementer og jobmesser) for idrætsudøvere, som fremhæver vigtigheden af dobbelte karrierer og oplyser dem om relevante ordninger og støtteforanstaltninger med henblik på arbejde |
| --- | --- | --- |

9.

med hensyn til idrætsudøveres beskæftigelsesmuligheder:

—

at støtte særlige arrangementer (seminarer, konferencer, workshops, netværksarrangementer og jobmesser) for idrætsudøvere, som fremhæver vigtigheden af dobbelte karrierer og oplyser dem om relevante ordninger og støtteforanstaltninger med henblik på arbejde

| — | at overveje udarbejdelsen af særlige programmer for dobbelte karrierer for idrætsudøvere, som arbejder i det offentlige, der også kunne fungere som et eksempel på bedste praksis for andre arbejdsgivere |
| --- | --- |

—

at overveje udarbejdelsen af særlige programmer for dobbelte karrierer for idrætsudøvere, som arbejder i det offentlige, der også kunne fungere som et eksempel på bedste praksis for andre arbejdsgivere

| — | at overveje mulige foranstaltninger med henblik på at afhjælpe de ulemper, som idrætsudøvere kan stå over for i forbindelse med deres uregelmæssige deltagelse på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

at overveje mulige foranstaltninger med henblik på at afhjælpe de ulemper, som idrætsudøvere kan stå over for i forbindelse med deres uregelmæssige deltagelse på arbejdsmarkedet

| — | at fremme vejledning og støtte til idrætsudøvere, der indstiller idrætskarrieren, så de kan forberede, påbegynde og udvikle en karriere på arbejdsmarkedet i bredere forstand, når deres idrætskarriere er forbi |
| --- | --- |

—

at fremme vejledning og støtte til idrætsudøvere, der indstiller idrætskarrieren, så de kan forberede, påbegynde og udvikle en karriere på arbejdsmarkedet i bredere forstand, når deres idrætskarriere er forbi

| — | at sætte dobbelte karrierer på dagsordenen i forbindelse med den sociale dialog på nationalt plan og på EU-plan |
| --- | --- |

—

at sætte dobbelte karrierer på dagsordenen i forbindelse med den sociale dialog på nationalt plan og på EU-plan

| 10. | med hensyn til idrætsudøveres sundhed:






  — | at overveje om nødvendigt at støtte samarbejde mellem idræts-, sundheds- og uddannelsesmyndigheder med henblik på at give sundhedsbistand og psykologisk bistand til idrætsudøvere gennem uddannelsesprogrammer inden for områder som livsfærdigheder, sund levevis, ernæring, forebyggelse af skader og restitutionsteknikker, særlig med henblik på mindreåriges moralske integritet og overgangen ved afslutningen af idrætskarrieren |
| --- | --- | --- |

10.

med hensyn til idrætsudøveres sundhed:

—

at overveje om nødvendigt at støtte samarbejde mellem idræts-, sundheds- og uddannelsesmyndigheder med henblik på at give sundhedsbistand og psykologisk bistand til idrætsudøvere gennem uddannelsesprogrammer inden for områder som livsfærdigheder, sund levevis, ernæring, forebyggelse af skader og restitutionsteknikker, særlig med henblik på mindreåriges moralske integritet og overgangen ved afslutningen af idrætskarrieren

| — | at opfordre offentlige sundhedsmyndigheder og private forsikringstjenesteydere til om nødvendigt at overveje, hvilke forsikringsbestemmelser der ville give arbejdsgivere, arbejdende idrætsudøvere og idrætsudøvere, der har indstillet karrieren, en øget arbejdstagerbeskyttelse for så vidt angår idrætsskader, særlig med henblik på overgangen ved afslutningen af idrætskarrieren |
| --- | --- |

—

at opfordre offentlige sundhedsmyndigheder og private forsikringstjenesteydere til om nødvendigt at overveje, hvilke forsikringsbestemmelser der ville give arbejdsgivere, arbejdende idrætsudøvere og idrætsudøvere, der har indstillet karrieren, en øget arbejdstagerbeskyttelse for så vidt angår idrætsskader, særlig med henblik på overgangen ved afslutningen af idrætskarrieren

| 11. | med hensyn til idrætsudøveres økonomi:






  — | eventuelt at undersøge etablering eller videreudvikling af økonomiske støttesystemer for idrætsudøvende studerende, som afspejler de forskellige faser af en dobbelt karriere |
| --- | --- | --- |

11.

med hensyn til idrætsudøveres økonomi:

—

eventuelt at undersøge etablering eller videreudvikling af økonomiske støttesystemer for idrætsudøvende studerende, som afspejler de forskellige faser af en dobbelt karriere

| — | eventuelt at overveje at udvikle særlige stipendier for dobbelte karrierer i forbindelse med uddannelsesinstitutioner, der giver idrætsudøvere mulighed for at kombinere uddannelse og idræt. Disse stipendier kunne bestå af økonomisk støtte til visse idrætsrelaterede udgifter, betaling af studieafgifter for særlige uddannelsesprogrammer eller støtteordninger, der tager særlig hensyn til overgangen ved afslutningen af idrætskarrieren; |
| --- | --- |

—

eventuelt at overveje at udvikle særlige stipendier for dobbelte karrierer i forbindelse med uddannelsesinstitutioner, der giver idrætsudøvere mulighed for at kombinere uddannelse og idræt. Disse stipendier kunne bestå af økonomisk støtte til visse idrætsrelaterede udgifter, betaling af studieafgifter for særlige uddannelsesprogrammer eller støtteordninger, der tager særlig hensyn til overgangen ved afslutningen af idrætskarrieren;

OPFORDRER UNDER HENSYNTAGEN TIL IDRÆTSORGANISATIONERNES UAFHÆNGIGHED DISSE IDRÆTSORGANISATIONER TIL:

| 1. | at sikre støtte til, at idrætsudøveres dobbelte karrierer bliver en succes, på alle interne niveauer (f.eks. ved at udpege kvalificerede rådgivere, der skal bistå idrætsudøverne fra starten til slutningen af deres idrætskarriere, ved at have ansvarlige trænere og støttepersoner, der tager hensyn til uddannelses- og/eller arbejdskrav, og ved at planlægge nationale og internationale idrætsarrangementer på en måde, der tager hensyn til kravene i forbindelse med idrætsudøvernes uddannelse og/eller arbejde og også beskytter idrætsudøverne mod urimelig belastning) (5) |
| --- | --- |

1.

at sikre støtte til, at idrætsudøveres dobbelte karrierer bliver en succes, på alle interne niveauer (f.eks. ved at udpege kvalificerede rådgivere, der skal bistå idrætsudøverne fra starten til slutningen af deres idrætskarriere, ved at have ansvarlige trænere og støttepersoner, der tager hensyn til uddannelses- og/eller arbejdskrav, og ved at planlægge nationale og internationale idrætsarrangementer på en måde, der tager hensyn til kravene i forbindelse med idrætsudøvernes uddannelse og/eller arbejde og også beskytter idrætsudøverne mod urimelig belastning) (5)

| 2. | at udvikle, lede eller deltage fuldt ud i de netværk og mekanismer, som er etableret i medlemsstaterne og/eller inden for offentlige idrætsmyndigheder, for at udvikle og gennemføre ordninger i forbindelse med dobbelte karrierer for idrætsudøvere |
| --- | --- |

2.

at udvikle, lede eller deltage fuldt ud i de netværk og mekanismer, som er etableret i medlemsstaterne og/eller inden for offentlige idrætsmyndigheder, for at udvikle og gennemføre ordninger i forbindelse med dobbelte karrierer for idrætsudøvere

| 3. | at overveje at udnævne særlige »ambassadører for idrætsudøvere med dobbelte karrierer« for at vise, at det er muligt at opnå succes på højeste niveau inden for idræt og samtidig også opnå succes med uddannelse og/eller arbejde |
| --- | --- |

3.

at overveje at udnævne særlige »ambassadører for idrætsudøvere med dobbelte karrierer« for at vise, at det er muligt at opnå succes på højeste niveau inden for idræt og samtidig også opnå succes med uddannelse og/eller arbejde

| 4. | at samarbejde med handelskamre og fagforeninger og virksomheder med henblik på at oplyse om de positive egenskaber og fordele, som idrætsudøvere kan bibringe arbejdsgivere, og samtidig opfordre til fleksible arbejdsordninger for idrætsudøvere |
| --- | --- |

4.

at samarbejde med handelskamre og fagforeninger og virksomheder med henblik på at oplyse om de positive egenskaber og fordele, som idrætsudøvere kan bibringe arbejdsgivere, og samtidig opfordre til fleksible arbejdsordninger for idrætsudøvere

| 5. | at tilskynde til forhandlinger med virksomheder om sponsoraftaler, som giver idrætsudøvere mulighed for at få arbejdserfaring og opnå særlig begunstigelse ved ansættelse og fleksible arbejdsordninger i den sponsorerende virksomhed eller i dens partnervirksomheder |
| --- | --- |

5.

at tilskynde til forhandlinger med virksomheder om sponsoraftaler, som giver idrætsudøvere mulighed for at få arbejdserfaring og opnå særlig begunstigelse ved ansættelse og fleksible arbejdsordninger i den sponsorerende virksomhed eller i dens partnervirksomheder

| 6. | eventuelt at inddrage idrætsudøvernes repræsentative organer i udviklingen af politikker og tiltag i forbindelse med dobbelte karrierer; |
| --- | --- |

6.

eventuelt at inddrage idrætsudøvernes repræsentative organer i udviklingen af politikker og tiltag i forbindelse med dobbelte karrierer;

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | på grundlag af EU's retningslinjer om dobbelte karrierer for idrætsudøvere at overveje en passende opfølgning inden for rammerne af Rådets anden arbejdsplan for sport, herunder se på metoder til at måle gennemførelsen af politiske tiltag i forbindelse med dobbelte karrierer i hele EU, som medlemsstaterne kan bruge på frivillig basis |
| --- | --- |

1.

på grundlag af EU's retningslinjer om dobbelte karrierer for idrætsudøvere at overveje en passende opfølgning inden for rammerne af Rådets anden arbejdsplan for sport, herunder se på metoder til at måle gennemførelsen af politiske tiltag i forbindelse med dobbelte karrierer i hele EU, som medlemsstaterne kan bruge på frivillig basis

| 2. | at yde støtte til netværk i forbindelse med dobbelte karrierer, hvor idrætsudøvernes foreninger, virksomheder og handelskamre og fagforeninger, idrætsorganisationer, uddannelsesinstitutioner, nationale og lokale myndigheder og idrætstrænere kan mødes og udveksle oplysninger om bedste praksis på EU-plan |
| --- | --- |

2.

at yde støtte til netværk i forbindelse med dobbelte karrierer, hvor idrætsudøvernes foreninger, virksomheder og handelskamre og fagforeninger, idrætsorganisationer, uddannelsesinstitutioner, nationale og lokale myndigheder og idrætstrænere kan mødes og udveksle oplysninger om bedste praksis på EU-plan

| 3. | at fremme og støtte udveksling af bedste praksis i EU i forbindelse med dobbelte karrierer for idrætsudøvere, bl.a. gennem støtte til projekter og formidling af resultaterne heraf i henhold til relevante finansieringsordninger og -programmer |
| --- | --- |

3.

at fremme og støtte udveksling af bedste praksis i EU i forbindelse med dobbelte karrierer for idrætsudøvere, bl.a. gennem støtte til projekter og formidling af resultaterne heraf i henhold til relevante finansieringsordninger og -programmer

| 4. | at støtte en tilsynsordning og/eller forskning baseret på den internationale dimension i forbindelse med programmer for dobbelte karrierer, navnlig for så vidt angår konsekvenserne af overgange i idrætsudøveres liv, sikringen af udviklingen af idrætsudøvere inden for idrætsgrene, der kræver tidlig specialisering, virkningen af foranstaltninger og støtteordninger i medlemsstaterne og processen omkring idrætsudøveres genindtræden på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

4.

at støtte en tilsynsordning og/eller forskning baseret på den internationale dimension i forbindelse med programmer for dobbelte karrierer, navnlig for så vidt angår konsekvenserne af overgange i idrætsudøveres liv, sikringen af udviklingen af idrætsudøvere inden for idrætsgrene, der kræver tidlig specialisering, virkningen af foranstaltninger og støtteordninger i medlemsstaterne og processen omkring idrætsudøveres genindtræden på arbejdsmarkedet

| 5. | at støtte udviklingen af et sæt af minimumskvalitetskrav på europæisk plan i samarbejde med interessenter på området, som kan tjene som et referencepunkt for nationale ordninger og faciliteter i forbindelse med dobbelte karrierer og sikre åbenhed, kvalitetsgarantier og sikkerhed for idrætsudøvere, herunder idrætsudøvere i udlandet. |
| --- | --- |

5.

at støtte udviklingen af et sæt af minimumskvalitetskrav på europæisk plan i samarbejde med interessenter på området, som kan tjene som et referencepunkt for nationale ordninger og faciliteter i forbindelse med dobbelte karrierer og sikre åbenhed, kvalitetsgarantier og sikkerhed for idrætsudøvere, herunder idrætsudøvere i udlandet.

---

(1)  Dok. 17208/12.

(2)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(3)  KOM(2010) 2020 endelig.

(4)  Undersøgelsesforbehold fra IT.

(5)  Undersøgelsesforbehold fra IT.

---

Europa-Kommissionen

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/13

---

Euroens vekselkurs (1)

13. juni 2013

2013/C 168/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3315 |
| JPY | japanske yen | 125,36 |
| DKK | danske kroner | 7,4591 |
| GBP | pund sterling | 0,84950 |
| SEK | svenske kroner | 8,6765 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2290 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,6770 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,728 |
| HUF | ungarske forint | 294,85 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7019 |
| PLN | polske zloty | 4,2645 |
| RON | rumænske leu | 4,4715 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,4897 |
| AUD | australske dollar | 1,3919 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3541 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3387 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6696 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6669 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 510,58 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,2293 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,1680 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4725 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 155,71 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1712 |
| PHP | filippinske pesos | 57,224 |
| RUB | russiske rubler | 42,7500 |
| THB | thailandske bath | 40,997 |
| BRL | brasilianske real | 2,8511 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,1166 |
| INR | indiske rupee | 77,3400 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3315

JPY

japanske yen

125,36

DKK

danske kroner

7,4591

GBP

pund sterling

0,84950

SEK

svenske kroner

8,6765

CHF

schweiziske franc

1,2290

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,6770

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,728

HUF

ungarske forint

294,85

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7019

PLN

polske zloty

4,2645

RON

rumænske leu

4,4715

TRY

tyrkiske lira

2,4897

AUD

australske dollar

1,3919

CAD

canadiske dollar

1,3541

HKD

hongkongske dollar

10,3387

NZD

newzealandske dollar

1,6696

SGD

singaporeanske dollar

1,6669

KRW

sydkoreanske won

1 510,58

ZAR

sydafrikanske rand

13,2293

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,1680

HRK

kroatiske kuna

7,4725

IDR

indonesiske rupiah

13 155,71

MYR

malaysiske ringgit

4,1712

PHP

filippinske pesos

57,224

RUB

russiske rubler

42,7500

THB

thailandske bath

40,997

BRL

brasilianske real

2,8511

MXN

mexicanske pesos

17,1166

INR

indiske rupee

77,3400

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/14

---

FÆLLESFORETAGENET SESAR

BUDGET 2013 OG STILLINGSFORTEGNELSE FOR 2013

2013/C 168/06

BUDGET 2013

INDTÆGTER

| (alle tal er angivet i euro) |
| --- |
| Afsnit/kapitel | Program overslag
  sept. 2009 | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 | År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 |
| 1. | Bidrag fra Den Europæiske Union |

(alle tal er angivet i euro)

Afsnit/kapitel

Program overslag

sept. 2009

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

18 000 000

91 170 000

69 713 000

91 631 020

| 1.1. | 7. rammeprogram for forskning og udvikling |
| --- | --- |

1.1.

7. rammeprogram for forskning og udvikling

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

9 000 000

46 170 000

34 887 000

46 631 020

| 1.2. | TEN-programmet |
| --- | --- |

1.2.

TEN-programmet

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

9 000 000

45 000 000

34 826 000

45 000 000

| 2. | Bidrag fra Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 2.1. | Bidrag i kontanter |
| --- | --- |

2.1.

Bidrag i kontanter

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 3. | Bidrag fra andre medlemsstater |
| --- | --- |

3.

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.1. | Bidrag i kontanter |
| --- | --- |

3.1.

Bidrag i kontanter

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 4. | Andre indtægter |
| --- | --- |

4.

56 747

100 000

100 000

100 000

206 283

100 000

100 000

100 000

| 4.1. | Renteindtægter |
| --- | --- |

4.1.

Renteindtægter

56 747

400 000

400 000

400 000

636 640

400 000

400 000

400 000

| 4.2. | Tilbagebetalt skat |
| --- | --- |

4.2.

Tilbagebetalt skat

| 4.3. | Programindtægter fra ikke-medlemmer |
| --- | --- |

4.3.

Programindtægter fra ikke-medlemmer

| 4.4. | Renter, der skal tilbagebetales til EU |
| --- | --- |

4.4.

Renter, der skal tilbagebetales til EU

300 000

300 000

300 000

430 357

300 000

300 000

300 000

Budgetresultat foregående år

11 767 877

488 760

57 183 031

15 571 258

INDTÆGTER I ALT

895 774 983

147 669 572

129 076 026

156 564 786

77 018 081

91 154 498

110 122 426

124 198 884

108 767 381

STATEMENT OF EXPENDITURE UDGIFTER

| (alle tal er angivet i euro) |
| --- |
| Afsnit/Kapitel | Program overslag
  sept. 2009 | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 | År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 |
| 1. | Personaleudgifter |

(alle tal er angivet i euro)

Afsnit/Kapitel

Program overslag

sept. 2009

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

4 729 025

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1. | Personaleudgifter i henhold til stillingsbetegnelsen |
| --- | --- |

1.1.

Personaleudgifter i henhold til stillingsbetegnelsen

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

2 502 472

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2. | Kontraktansatte, midlertidigt ansatte |
| --- | --- |

1.2.

Kontraktansatte, midlertidigt ansatte

380 000

350 000

350 000

380 000

281 631

350 000

350 000

380 000

| 1.3. | Udstationering fra medlemsstater |
| --- | --- |

1.3.

Udstationering fra medlemsstater

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

1 410 637

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4. | Udstationerede nationale eksperter |
| --- | --- |

1.4.

Udstationerede nationale eksperter

150 000

160 000

90 000

170 000

99 001

160 000

90 000

170 000

| 1.5. | Udgifter til tjenesterejser |
| --- | --- |

1.5.

Udgifter til tjenesterejser

192 000

600 000

391 000

500 000

308 177

600 000

391 000

500 000

| 1.6. | Andre personaleudgifter |
| --- | --- |

1.6.

Andre personaleudgifter

178 000

175 000

175 000

160 000

127 107

175 000

175 000

160 000

| 2. | Administrative udgifter |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

2 906 687

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1. | Leje af bygninger og dermed forbundne udgifter |
| --- | --- |

2.1.

Leje af bygninger og dermed forbundne udgifter

708 213

794 000

854 648

905 600

705 304

794 000

854 648

905 600

| 2.2. | Løsøre og dermed forbundne udgifter |
| --- | --- |

2.2.

Løsøre og dermed forbundne udgifter

30 000

50 000

50 000

50 000

39 094

50 000

50 000

50 000

| 2.3. | Pr og events |
| --- | --- |

2.3.

Pr og events

299 686

300 000

300 000

300 000

333 743

300 000

300 000

300 000

| 2.4. | Porto og telekommunikation |
| --- | --- |

2.4.

Porto og telekommunikation

173 225

180 000

180 000

243 000

151 892

180 000

180 000

243 000

| 2.5. | Udgifter til bestyrelse |
| --- | --- |

2.5.

Udgifter til bestyrelse

25 000

30 000

17 500

30 000

7 499

30 000

17 500

30 000

| 2.6. | Løbende administrative udgifter |
| --- | --- |

2.6.

Løbende administrative udgifter

221 666

340 000

263 882

300 000

136 793

340 000

263 882

300 000

| 2.7. | It-udgifter og tekniske faciliteter |
| --- | --- |

2.7.

It-udgifter og tekniske faciliteter

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

1 487 779

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8. | Administrativ bistand |
| --- | --- |

2.8.

Administrativ bistand

76 608

96 000

65 000

96 000

44 583

96 000

65 000

96 000

| 3. | Driftsudgifter |
| --- | --- |

3.

795 000 000

138 650 777

119 701 026

147 777 286

67 773 481

67 947 528

100 747 426

115 411 384

99 522 781

| 3.1. | Undersøgelser/udvikling gennemført af SJU |
| --- | --- |

3.1.

Undersøgelser/udvikling gennemført af SJU

179 500 345

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

18 482 604

43 748 366

28 000 000

31 782 560

| 3.2. | Undersøgelser/udvikl. gennemført af EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2.

Undersøgelser/udvikl. gennemført af EUROCONTROL

702 853

| 3.3. | Undersøgelser/udvikling gennemført af medlemmerne |
| --- | --- |

3.3.

Undersøgelser/udvikling gennemført af medlemmerne

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

48 762 071

56 999 060

87 411 384

67 740 221

UDGIFTER I ALT

895 774 983

147 180 812

129 076 026

156 564 786

77 018 081

75 583 240

110 122 426

124 198 884

108 767 381

BUDGETRESULTAT

488 760

15 571 258

---

BILAG I

BIDRAG OG UDGIFTER I NATURALIER

BIDRAG I NATURALIER

| (in EUR) |
| --- |
| Afsnit/kapitel | Programoverslag
  sept. 2009 | Forpligtelsesbevillinger |
| År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 |
| 1.   Bidrag fra Den Europæiske Union |
| 1.1. | 7. rammeprogram for forskning og udvikling |

(in EUR)

Afsnit/kapitel

Programoverslag

sept. 2009

Forpligtelsesbevillinger

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

1.   Bidrag fra Den Europæiske Union

1.1.

7. rammeprogram for forskning og udvikling

| 1.2. | TEN-programmet |
| --- | --- |

1.2.

TEN-programmet

| 2. | Bidrag fra Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 2.1. | Bidrag i kontanter |
| --- | --- |

2.1.

Bidrag i kontanter

| 2.2. | Bidrag i naturalier |
| --- | --- |

2.2.

Bidrag i naturalier

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Bidrag fra andre medlemmer |
| --- | --- |

3.

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 3.1. | Bidrag i kontanter |
| --- | --- |

3.1.

Bidrag i kontanter

| 3.2. | Bidrag i naturalier |
| --- | --- |

3.2.

Bidrag i naturalier

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Andre indtægter |
| --- | --- |

4.

53 725 363

| 4.1. | Renteindtægter |
| --- | --- |

4.1.

Renteindtægter

| 4.2. | Tilbagetalt skat |
| --- | --- |

4.2.

Tilbagetalt skat

| 4.3. | Programindtægter fra ikke-medlemmer |
| --- | --- |

4.3.

Programindtægter fra ikke-medlemmer

53 725 363

| 4.4. | Renter, der skal betales tilbage til EU |
| --- | --- |

4.4.

Renter, der skal betales tilbage til EU

Budgetresultat foregående år

SAMLEDE INDTÆGTER

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

UDGIFTER I NATURALIER

| (in EUR) |
| --- |
| Afsnit/kapitel | Programoverslag
  sept. 2009 | Forpligtelsesbevillinger |
| År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 |
| 1.   Personaleudgifter |
| 1.1. | Personaleudgifter i henhold til stillingsfortegnelsen |

(in EUR)

Afsnit/kapitel

Programoverslag

sept. 2009

Forpligtelsesbevillinger

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

1.   Personaleudgifter

1.1.

Personaleudgifter i henhold til stillingsfortegnelsen

| 1.2. | Kontraktansatte, midlertidigt ansatte |
| --- | --- |

1.2.

Kontraktansatte, midlertidigt ansatte

| 1.3. | Udstationeringer fra medlemmerne |
| --- | --- |

1.3.

Udstationeringer fra medlemmerne

| 1.4. | Udstationerede nationale eksperter |
| --- | --- |

1.4.

Udstationerede nationale eksperter

| 1.5. | Udgifter til tjenesterejser |
| --- | --- |

1.5.

Udgifter til tjenesterejser

| 1.6. | Andre personaleudgifter |
| --- | --- |

1.6.

Andre personaleudgifter

2.   Administrative udgifter

| 2.1. | Leje af bygninger og dermed forbundne udgifter |
| --- | --- |

2.1.

Leje af bygninger og dermed forbundne udgifter

| 2.2. | Løsøre og dermed forbundne udgifter |
| --- | --- |

2.2.

Løsøre og dermed forbundne udgifter

| 2.3. | Pr og events |
| --- | --- |

2.3.

Pr og events

| 2.4. | Porto og telekommunikation |
| --- | --- |

2.4.

Porto og telekommunikation

| 2.5. | Udgifter til bestyrelse |
| --- | --- |

2.5.

Udgifter til bestyrelse

| 2.6. | Løbende administrative udgifter |
| --- | --- |

2.6.

Løbende administrative udgifter

| 2.7. | It-udgifter og tekniske faciliteter |
| --- | --- |

2.7.

It-udgifter og tekniske faciliteter

| 2.8. | Administrativ bistand |
| --- | --- |

2.8.

Administrativ bistand

| 3. | Driftsudgifter |
| --- | --- |

3.

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

| 3.1. | Undersøgelser/udvikling gennemført af SJU |
| --- | --- |

3.1.

Undersøgelser/udvikling gennemført af SJU

53 725 363

| 3.2. | Undersøgelser/udvikl. gennemført af EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2.

Undersøgelser/udvikl. gennemført af EUROCONTROL

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3. | Undersøgelser/udvikling gennemført af medlemmerne |
| --- | --- |

3.3.

Undersøgelser/udvikling gennemført af medlemmerne

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

UDGIFTER I ALT

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

BUDGETRESULTAT

---

BILAG II

I ALT

INDTÆGTER (i kontanter og naturalier)

| (alle tal er angivet i euro) |
| --- |
| Afsnit/kapitel | Programoverslag
  sept. 2009 | Forpligtelsesbevillinger |
| År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 |
| 1. | Bidrag fra Den Europæiske Union |

(alle tal er angivet i euro)

Afsnit/kapitel

Programoverslag

sept. 2009

Forpligtelsesbevillinger

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

| 1.1. | 7. rammeprogram for forskning og udvikling |
| --- | --- |

1.1.

7. rammeprogram for forskning og udvikling

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

| 1.2. | TEN-programmet |
| --- | --- |

1.2.

TEN-programmet

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

| 2. | Bidrag fra Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

700 000 000

90 807 543

89 261 000

116 261 000

88 290 000

| 2.1. | Bidrag i kontanter |
| --- | --- |

2.1.

Bidrag i kontanter

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

| 2.2. | Bidrag i naturalier |
| --- | --- |

2.2.

Bidrag i naturalier

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Bidrag fra andre medlemmer |
| --- | --- |

3.

646 274 638

116 973 502

100 184 452

128 260 712

42 195 842

| 3.1. | Bidrag i kontanter |
| --- | --- |

3.1.

Bidrag i kontanter

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.2. | Bidrag i naturalier |
| --- | --- |

3.2.

Bidrag i naturalier

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Andre indtægter |
| --- | --- |

4.

53 725 363

56 747

100 000

100 000

100 000

| 4.1. | Renteindtægter |
| --- | --- |

4.1.

Renteindtægter

56 747

400 000

400 000

400 000

| 4.2. | Tilbagetalt skat |
| --- | --- |

4.2.

Tilbagetalt skat

| 4.3. | Programindtægter fra ikke-medlemmer |
| --- | --- |

4.3.

Programindtægter fra ikke-medlemmer

53 725 363

| 4.4. | Renter, der skal betales tilbage til EU |
| --- | --- |

4.4.

Renter, der skal betales tilbage til EU

300 000

300 000

300 000

Budgetresultat foregående år

11 767 877

488 760

INDTÆGTER I ALT

2 100 000 000

329 600 349

299 669 052

355 234 072

190 467 562

UDGIFTER (i kontanter og naturalier)

| (alle tal er angivet i euro) |
| --- |
| Afsnit/kapitel | Programoverslag
  sept. 2009 | Forpligtelsesbevillinger |
| År 2011 | Budget for 2012 | Rev. bud II ikke godkendt | Budget for 2013 |
| 1. | Personaleudgifter |

(alle tal er angivet i euro)

Afsnit/kapitel

Programoverslag

sept. 2009

Forpligtelsesbevillinger

År 2011

Budget for 2012

Rev. bud II ikke godkendt

Budget for 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1. | Personaleudgifter i henhold til stillingsfortegnelsen |
| --- | --- |

1.1.

Personaleudgifter i henhold til stillingsfortegnelsen

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2. | Kontraktansatte, midlertidigt ansatte |
| --- | --- |

1.2.

Kontraktansatte, midlertidigt ansatte

380 000

350 000

350 000

380 000

| 1.3. | Udstationeringer fra medlemmerne |
| --- | --- |

1.3.

Udstationeringer fra medlemmerne

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4. | Udstationerede nationale eksperter |
| --- | --- |

1.4.

Udstationerede nationale eksperter

150 000

160 000

90 000

170 000

| 1.5. | Udgifter til tjenesterejser |
| --- | --- |

1.5.

Udgifter til tjenesterejser

192 000

600 000

391 000

500 000

| 1.6. | Andre personaleudgifter |
| --- | --- |

1.6.

Andre personaleudgifter

178 000

175 000

175 000

160 000

| 2. | Administrative udgifter |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1. | Leje af bygninger og dermed forbundne udgifter |
| --- | --- |

2.1.

Leje af bygninger og dermed forbundne udgifter

708 213

794 000

854 648

905 600

| 2.2. | Løsøre og dermed forbundne udgifter |
| --- | --- |

2.2.

Løsøre og dermed forbundne udgifter

30 000

50 000

50 000

50 000

| 2.3. | Pr og events |
| --- | --- |

2.3.

Pr og events

299 686

300 000

300 000

300 000

| 2.4. | Porto og telekommunikation |
| --- | --- |

2.4.

Porto og telekommunikation

173 225

180 000

180 000

243 000

| 2.5. | Porto og telekommunikation |
| --- | --- |

2.5.

Porto og telekommunikation

25 000

30 000

17 500

30 000

| 2.6. | Udgifter til bestyrelse |
| --- | --- |

2.6.

Udgifter til bestyrelse

221 666

340 000

263 882

300 000

| 2.7. | It-udgifter og tekniske faciliteter |
| --- | --- |

2.7.

It-udgifter og tekniske faciliteter

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8. | Administrativ bistand |
| --- | --- |

2.8.

Administrativ bistand

76 608

96 000

65 000

96 000

| 3. | Driftsudgifter |
| --- | --- |

3.

1 999 225 017

320 581 554

290 294 052

346 446 572

181 222 962

| 3.1. | Undersøgelser/udvikling gennemført af SJU |
| --- | --- |

3.1.

Undersøgelser/udvikling gennemført af SJU

233 225 707

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

| 3.2. | Undersøgelser/udvikl. gennemført af EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2.

Undersøgelser/udvikl. gennemført af EUROCONTROL

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3. | Undersøgelser/udvikling gennemført af medlemmerne |
| --- | --- |

3.3.

Undersøgelser/udvikling gennemført af medlemmerne

1 230 999 310

224 261 554

191 576 052

247 728 572

75 898 962

UDGIFTER I ALT

2 100 000 000

329 111 589

299 669 052

355 234 072

190 467 562

BUDGETRESULTAT

488,760

STILLINGSFORTEGNELSE FOR 2013

| Budget for 2013 |
| --- |
| SJU-ANSATTE | LØNKLASSE | Midl. ans. | Kontr. ans. | Udstatio-nerede | Udstat. nat. eksp. | I alt |
| Administrerende direktør | AD 14 | 1 | | | | 1 |
| Viceadministrerende direktør for administration og økonomi | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Chef for teknologi og innovation | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Chef for strategier og internationale forbindelser | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Chef for forskriftsmæssige anliggender | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Chef for virksomhedskommunikation | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Økonomi- og miljøchef | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Rådgiver for den administrerende direktør | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Toprådgiver i militære anliggender | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Sektorchef for retlige anliggender og kontrakter | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| Sektorchef for budget og finansielle anliggender | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Viceadministrerende direktør for drift og programlægning | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| Chef for ATM-systemer | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Systemingeniør | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Forbindelsesofficer | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Rådgiver i retlige anliggender og kontrakter | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Finansiel og administrativ medarbejder | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Miljømedarbejder | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Validerings- og kontrolansvarlig | AD 7 | | | 1 | | 1 |
| ATM-ekspert | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Validerings- og kontrolrådgiver | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| ATM-ekspert | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Finansiel medarbejder | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| ATM-systemingeniør | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| Kommunikationsansvarlig | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Økonom | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Ansvarlig for retlige personaleanliggender | ikke relevant | | 1 | | | 1 |
| Projektrevisor | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| DAF-rådgiver | ikke relevant | | 1 | | | 1 |
| Intern revisor | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Ledende programstyrings- og kvalitetsekspert | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| Programstyrings- og kvalitetsekspert | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| ATM-programekspert | ikke relevant | | | 1 | | 1 |
| Medarbejder for menneskelige ressourcer | AST 7 | 1 | | | | 1 |
| Finansiel regnskabsmedarbejder | AST 5 | 1 | | | | 1 |
| Administrativ assistent | AST 3 | 1 | | | | 1 |
| Juridisk medarbejder | ikke relevant | | 1 | | | 1 |
| Sekretær for programdirektøren | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| Sekretær for den administrerende direktør | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| I ALT | 28 | 3 | 8 | | 39 |
| UDSTATIONEREDE NATIONALE EKSPERTER | | | | | |
| Conops- og valideringsekspert | | | | | 1 | 1 |
| Udstationerede nationale eksperter | | | | | 1 | 1 |
| Rådgiver i institutionelle anliggender | | | | | 1 | 1 |
| I ALT | | | | | 3 | 3 |

Budget for 2013

SJU-ANSATTE

LØNKLASSE

Midl. ans.

Kontr. ans.

Udstatio-nerede

Udstat. nat. eksp.

I alt

Administrerende direktør

AD 14

1

1

Viceadministrerende direktør for administration og økonomi

AD 12

1

1

Chef for teknologi og innovation

AD 12

1

1

Chef for strategier og internationale forbindelser

AD 12

1

1

Chef for forskriftsmæssige anliggender

AD 12

1

1

Chef for virksomhedskommunikation

AD 10

1

1

Økonomi- og miljøchef

AD 10

1

1

Rådgiver for den administrerende direktør

AD 10

1

1

Toprådgiver i militære anliggender

AD 10

1

1

Sektorchef for retlige anliggender og kontrakter

ikke relevant

1

1

Sektorchef for budget og finansielle anliggender

AD 8

1

1

Viceadministrerende direktør for drift og programlægning

ikke relevant

1

1

Chef for ATM-systemer

AD 8

1

1

Systemingeniør

AD 8

1

1

Forbindelsesofficer

AD 10

1

1

Rådgiver i retlige anliggender og kontrakter

AD 7

1

1

Finansiel og administrativ medarbejder

AD 7

1

1

Miljømedarbejder

AD 7

1

1

Validerings- og kontrolansvarlig

AD 7

1

1

ATM-ekspert

AD 6

1

1

Validerings- og kontrolrådgiver

ikke relevant

1

1

ATM-ekspert

AD 6

1

1

Finansiel medarbejder

AD 6

1

1

ATM-systemingeniør

ikke relevant

1

1

Kommunikationsansvarlig

AD 5

1

1

Økonom

AD 5

1

1

Ansvarlig for retlige personaleanliggender

ikke relevant

1

1

Projektrevisor

AD 5

1

1

DAF-rådgiver

ikke relevant

1

1

Intern revisor

AD 5

1

1

Ledende programstyrings- og kvalitetsekspert

ikke relevant

1

1

Programstyrings- og kvalitetsekspert

ikke relevant

1

1

ATM-programekspert

ikke relevant

1

1

Medarbejder for menneskelige ressourcer

AST 7

1

1

Finansiel regnskabsmedarbejder

AST 5

1

1

Administrativ assistent

AST 3

1

1

Juridisk medarbejder

ikke relevant

1

1

Sekretær for programdirektøren

AST 1

1

1

Sekretær for den administrerende direktør

AST 1

1

1

I ALT

28

3

8

39

UDSTATIONEREDE NATIONALE EKSPERTER

Conops- og valideringsekspert

1

1

Udstationerede nationale eksperter

1

1

Rådgiver i institutionelle anliggender

1

1

I ALT

3

3

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/22

---

Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag AT.39398 — VISA MIG

(EØS-relevant tekst)

2013/C 168/07

1.   INDLEDNING

| 1. | I henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (1) kan Kommissionen — når den agter at vedtage en afgørelse, hvorefter en overtrædelse kræves bragt til ophør, og de deltagende virksomheder tilbyder at afgive tilsagn, der imødekommer de betænkeligheder, som Kommissionen har underrettet dem om i sin foreløbige vurdering — ved afgørelse gøre disse tilsagn bindende for virksomhederne. En sådan afgørelse kan vedtages for en bestemt periode, og i afgørelsen konkluderes det, at der ikke længere er grund til, at Kommissionen griber ind. I overensstemmelse med samme forordnings artikel 27, stk. 4, offentliggør Kommissionen et kort resumé af sagen og hovedindholdet af de afgivne tilsagn. Alle interesserede parter kan fremsætte deres bemærkninger hertil inden for den af Kommissionen fastsatte frist. |
| --- | --- |

1.

I henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (1) kan Kommissionen — når den agter at vedtage en afgørelse, hvorefter en overtrædelse kræves bragt til ophør, og de deltagende virksomheder tilbyder at afgive tilsagn, der imødekommer de betænkeligheder, som Kommissionen har underrettet dem om i sin foreløbige vurdering — ved afgørelse gøre disse tilsagn bindende for virksomhederne. En sådan afgørelse kan vedtages for en bestemt periode, og i afgørelsen konkluderes det, at der ikke længere er grund til, at Kommissionen griber ind. I overensstemmelse med samme forordnings artikel 27, stk. 4, offentliggør Kommissionen et kort resumé af sagen og hovedindholdet af de afgivne tilsagn. Alle interesserede parter kan fremsætte deres bemærkninger hertil inden for den af Kommissionen fastsatte frist.

2.   RESUMÉ AF SAGEN

| 2. | Den 3. april 2009 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse vedrørende Visa Europe Limited (»Visa Europe«), Visa Inc. og Visa International Services Association. |
| --- | --- |

2.

Den 3. april 2009 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse vedrørende Visa Europe Limited (»Visa Europe«), Visa Inc. og Visa International Services Association.

| 3. | I klagepunktsmeddelelsen skitserede Kommissionen sin foreløbige vurdering, at Visa Europe, Visa Inc. og Visa International Services Association havde overtrådt artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen ved at fastsætte multilateralt aftalte interbankgebyrer (»MIG«) for grænseoverskridende og visse indenlandske salgsstedstransaktioner foretaget med VISA-, VISA Electron- og V PAY-forbrugerbetalingskort inden for EØS-området. |
| --- | --- |

3.

I klagepunktsmeddelelsen skitserede Kommissionen sin foreløbige vurdering, at Visa Europe, Visa Inc. og Visa International Services Association havde overtrådt artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen ved at fastsætte multilateralt aftalte interbankgebyrer (»MIG«) for grænseoverskridende og visse indenlandske salgsstedstransaktioner foretaget med VISA-, VISA Electron- og V PAY-forbrugerbetalingskort inden for EØS-området.

| 4. | Interbankgebyrer betales reelt af den handlendes bank (»den indløsende bank«) til kortindehaverens bank (»den udstedende bank«) for alle transaktioner, der foretages med betalingskort på salgsstedet. Når en kortindehaver bruger et betalingskort til at købe varer eller tjenesteydelser hos en handlende, betaler den handlende reelt et detailhandelsgebyr til den indløsende bank. Den indløsende bank beholder en del af dette gebyr (dens avance) og sender resten videre til den udstedende bank (MIG) og systemets operatør (i dette tilfælde Visa Europe og Visa Inc.). Det forholder sig i praksis således, at en stor del af detailhandelsgebyret er fastlagt ved MIG. |
| --- | --- |

4.

Interbankgebyrer betales reelt af den handlendes bank (»den indløsende bank«) til kortindehaverens bank (»den udstedende bank«) for alle transaktioner, der foretages med betalingskort på salgsstedet. Når en kortindehaver bruger et betalingskort til at købe varer eller tjenesteydelser hos en handlende, betaler den handlende reelt et detailhandelsgebyr til den indløsende bank. Den indløsende bank beholder en del af dette gebyr (dens avance) og sender resten videre til den udstedende bank (MIG) og systemets operatør (i dette tilfælde Visa Europe og Visa Inc.). Det forholder sig i praksis således, at en stor del af detailhandelsgebyret er fastlagt ved MIG.

| 5. | Klagepunktsmeddelelsen udtrykte Kommissionens foreløbige vurdering, at MIG's formål og virkning er, at konkurrencen mellem de indløsende banker indskrænkes væsentligt til skade for de handlende og indirekte for disses kunder. MIG oppuster øjensynligt det grundlag, hvorpå de indløsende banker fastsætter detailhandelsgebyret, idet der skabes et væsentligt omkostningselement, som er fælles for alle indløsende banker. I henhold til Kommissionens foreløbige vurdering er MIG objektivt set ikke nødvendige. Denne indskrænkende effekt på markedet for de indløsende banker forstærkes yderligere på grund af den virkning, som MIG har på nettet og konkurrencen mellem de kortudstedende banker, og på grund af andre netregler og andre former for netpraksis (Honour All Cards Rule, No Discrimination Rule og sammenblanding). Ifølge Kommissionens foreløbige vurdering, som er anført i klagepunktsmeddelelsen, er der ydermere den omstændighed, at MIG ikke opfyldte forudsætningen for at kunne komme i betragtning som en undtagelse i henhold til artikel 101, stk. 3, i TEUF, da de ikke resulterer i en effektivitetsgevinst, hvoraf en rimelig andel af det resulterende udbytte overgår til forbrugerne. |
| --- | --- |

5.

Klagepunktsmeddelelsen udtrykte Kommissionens foreløbige vurdering, at MIG's formål og virkning er, at konkurrencen mellem de indløsende banker indskrænkes væsentligt til skade for de handlende og indirekte for disses kunder. MIG oppuster øjensynligt det grundlag, hvorpå de indløsende banker fastsætter detailhandelsgebyret, idet der skabes et væsentligt omkostningselement, som er fælles for alle indløsende banker. I henhold til Kommissionens foreløbige vurdering er MIG objektivt set ikke nødvendige. Denne indskrænkende effekt på markedet for de indløsende banker forstærkes yderligere på grund af den virkning, som MIG har på nettet og konkurrencen mellem de kortudstedende banker, og på grund af andre netregler og andre former for netpraksis (Honour All Cards Rule, No Discrimination Rule og sammenblanding). Ifølge Kommissionens foreløbige vurdering, som er anført i klagepunktsmeddelelsen, er der ydermere den omstændighed, at MIG ikke opfyldte forudsætningen for at kunne komme i betragtning som en undtagelse i henhold til artikel 101, stk. 3, i TEUF, da de ikke resulterer i en effektivitetsgevinst, hvoraf en rimelig andel af det resulterende udbytte overgår til forbrugerne.

| 6. | Den 8. december 2010 vedtog Kommissionen en afgørelse i henhold til artikel 9, stk. l, i forordning (EF) nr. 1/2003 (»tilsagnsafgørelsen«). Afgørelsen gjorde tilsagnene om at i) begrænse de vægtede gennemsnitlige MIG, der anvendes til debitering af forbrugertransaktioner og som er dækket af proceduren, til 0,20 %, og om at ii) bevare og/eller indføre en række ændringer til deres netregler (»gennemsigtighedsforanstaltninger«) juridisk bindende. |
| --- | --- |

6.

Den 8. december 2010 vedtog Kommissionen en afgørelse i henhold til artikel 9, stk. l, i forordning (EF) nr. 1/2003 (»tilsagnsafgørelsen«). Afgørelsen gjorde tilsagnene om at i) begrænse de vægtede gennemsnitlige MIG, der anvendes til debitering af forbrugertransaktioner og som er dækket af proceduren, til 0,20 %, og om at ii) bevare og/eller indføre en række ændringer til deres netregler (»gennemsigtighedsforanstaltninger«) juridisk bindende.

| 7. | Tilsagnene dækkede imidlertid ikke MIG i forbindelse med kreditkort til forbrugerne, hvorfor Kommissionen fremlagde en supplerende klagepunktsmeddelelse den 31. juli 2012. Den supplerende klagepunktsmeddelelse, som udgør en foreløbig vurdering i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, gjorde klagepunktsmeddelelsen mere omfattende og afspejlede ændringerne i procedurens anvendelsesområde, nemlig at den kun finder anvendelse på MIG for forbrugerkreditkort. Den udvidede også procedurens anvendelsesområde til at omfatte MIG på direkte interregionale (eller internationale) transaktioner, hvor handlende befinder sig i EØS, og den påpeger en mulig overtrædelse af Visa Europes regler for grænseoverskridende transaktioner for indløsende banker. |
| --- | --- |

7.

Tilsagnene dækkede imidlertid ikke MIG i forbindelse med kreditkort til forbrugerne, hvorfor Kommissionen fremlagde en supplerende klagepunktsmeddelelse den 31. juli 2012. Den supplerende klagepunktsmeddelelse, som udgør en foreløbig vurdering i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, gjorde klagepunktsmeddelelsen mere omfattende og afspejlede ændringerne i procedurens anvendelsesområde, nemlig at den kun finder anvendelse på MIG for forbrugerkreditkort. Den udvidede også procedurens anvendelsesområde til at omfatte MIG på direkte interregionale (eller internationale) transaktioner, hvor handlende befinder sig i EØS, og den påpeger en mulig overtrædelse af Visa Europes regler for grænseoverskridende transaktioner for indløsende banker.

| 8. | Følgelig omfatter proceduren nu (alene angivet i resumeret form):






  — | Intraregionale multilateralt aftalte interbankgebyrer, som er fastsat af Visa Europe (»interregionale MIG«), som enten finder anvendelse direkte på grænseoverskridende transaktioner eller automatisk på indenlandske transaktioner (2). |
| --- | --- | --- |

8.

Følgelig omfatter proceduren nu (alene angivet i resumeret form):

—

Intraregionale multilateralt aftalte interbankgebyrer, som er fastsat af Visa Europe (»interregionale MIG«), som enten finder anvendelse direkte på grænseoverskridende transaktioner eller automatisk på indenlandske transaktioner (2).

| — | Landespecifikke kredit-MIG, som er fastsat af Visa Europe (3). |
| --- | --- |

—

Landespecifikke kredit-MIG, som er fastsat af Visa Europe (3).

| — | Den mulige automatiske anvendelse af interregionale MIG i fravær af andre tilsvarende interbankgebyrer og deres direkte anvendelse på transaktioner ved anvendelse af kort udstedt uden for EØS hos handlende i EØS (4). |
| --- | --- |

—

Den mulige automatiske anvendelse af interregionale MIG i fravær af andre tilsvarende interbankgebyrer og deres direkte anvendelse på transaktioner ved anvendelse af kort udstedt uden for EØS hos handlende i EØS (4).

| — | De regler, som vedrører grænseoverskridende transaktioner for indløsende banker, og som udgør en begrænsning af konkurrencen. |
| --- | --- |

—

De regler, som vedrører grænseoverskridende transaktioner for indløsende banker, og som udgør en begrænsning af konkurrencen.

| 9. | Proceduren vedrører Visa Europes netregler, som har forbindelse til MIG, der allerede er omfattet af klagepunktsmeddelelsen, nemlig Honour All Cards Rule, Non Discrimination Rule og den udbredte praksis med at sammenblande detailhandelsgebyrer. Sidstnævnte regler vurderes ikke som mulige overtrædelser af konkurrencereglerne i sig selv, men efter deres evne til at forstærke MIG's restriktive virkning. |
| --- | --- |

9.

Proceduren vedrører Visa Europes netregler, som har forbindelse til MIG, der allerede er omfattet af klagepunktsmeddelelsen, nemlig Honour All Cards Rule, Non Discrimination Rule og den udbredte praksis med at sammenblande detailhandelsgebyrer. Sidstnævnte regler vurderes ikke som mulige overtrædelser af konkurrencereglerne i sig selv, men efter deres evne til at forstærke MIG's restriktive virkning.

| 10. | Den supplerende klagepunktsmeddelelse blev også sendt til Visa Inc. og Visa International Service Association den 24. april 2013. |
| --- | --- |

10.

Den supplerende klagepunktsmeddelelse blev også sendt til Visa Inc. og Visa International Service Association den 24. april 2013.

3.   HOVEDINDHOLDET I DE TILBUDTE TILSAGN

| 11. | Visa Europe, der er en af de parter, der berøres af proceduren, er uenige i Kommissionens foreløbige vurdering. Virksomheden har dog afgivet tilsagn i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 1/2003, for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder med hensyn til konkurrencen. Nedenfor gives et kort resumé af tilsagnene, som er offentliggjort i deres helhed på engelsk på det websted, der varetages af Generaldirektoratet for Konkurrence:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

11.

Visa Europe, der er en af de parter, der berøres af proceduren, er uenige i Kommissionens foreløbige vurdering. Virksomheden har dog afgivet tilsagn i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 1/2003, for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder med hensyn til konkurrencen. Nedenfor gives et kort resumé af tilsagnene, som er offentliggjort i deres helhed på engelsk på det websted, der varetages af Generaldirektoratet for Konkurrence:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| 12. | Visa Europe giver tilsagn om, at de årlige vægtede gennemsnitlige grænseoverskridende kredit-MIG på transaktioner inden for EØS, der foretages med forbrugerkreditkort, vil blive begrænset til 0,3 % to måneder efter, at Visa Europe har modtaget meddelelse om tilsagnsafgørelsen. |
| --- | --- |

12.

Visa Europe giver tilsagn om, at de årlige vægtede gennemsnitlige grænseoverskridende kredit-MIG på transaktioner inden for EØS, der foretages med forbrugerkreditkort, vil blive begrænset til 0,3 % to måneder efter, at Visa Europe har modtaget meddelelse om tilsagnsafgørelsen.

| 13. | Denne begrænsning vil også gælde individuelt i hvert af de EØS-lande, for hvilke Visa Europe direkte fastsætter specifikke indenlandske MIG-takster for forbrugerkreditkort, og i de EØS-lande, hvor der gælder MIG på indenlandske transaktioner inden for EØS i fravær af andre MIG. |
| --- | --- |

13.

Denne begrænsning vil også gælde individuelt i hvert af de EØS-lande, for hvilke Visa Europe direkte fastsætter specifikke indenlandske MIG-takster for forbrugerkreditkort, og i de EØS-lande, hvor der gælder MIG på indenlandske transaktioner inden for EØS i fravær af andre MIG.

| 14. | Visa Europa har også foreslået at sikre følgende fra 1. januar 2015:






  — | at begrænsningen på 0,3 % kredit-MIG gælder for alle MIG, som er fastsat af Visa Europe i forbindelse med transaktioner, der gennemføres med handlende, der befinder sig inden for EØS med Visa-forbrugerkreditkort, der er udstedt i ikke-EØS-lande, men ligger inden for Visa Europes område (5) (»interne Visa Europe ikke-EØS MIG for kreditkort«) |
| --- | --- | --- |

14.

Visa Europa har også foreslået at sikre følgende fra 1. januar 2015:

—

at begrænsningen på 0,3 % kredit-MIG gælder for alle MIG, som er fastsat af Visa Europe i forbindelse med transaktioner, der gennemføres med handlende, der befinder sig inden for EØS med Visa-forbrugerkreditkort, der er udstedt i ikke-EØS-lande, men ligger inden for Visa Europes område (5) (»interne Visa Europe ikke-EØS MIG for kreditkort«)

| — | at begrænsningen på 0,2 % MIG for forbrugerdebetkort gælder også for alle MIG, som er fastsat af Visa Europe i forbindelse med transaktioner, der gennemføres med handlende, der befinder sig inden for EØS for Visa-forbrugerdebetkort, der er udstedt i ikke-EØS-lande, men ligger inden for Visa Europes område (»interne Visa Europe ikke-EØS MIG for debetkort«). |
| --- | --- |

—

at begrænsningen på 0,2 % MIG for forbrugerdebetkort gælder også for alle MIG, som er fastsat af Visa Europe i forbindelse med transaktioner, der gennemføres med handlende, der befinder sig inden for EØS for Visa-forbrugerdebetkort, der er udstedt i ikke-EØS-lande, men ligger inden for Visa Europes område (»interne Visa Europe ikke-EØS MIG for debetkort«).

| 15. | Visa Europe giver tilsagn om at ændre sine regler for grænseoverskridende transaktioner for indløsende banker fra 1. januar 2015 for at give grænseoverskridende indløsende banker mulighed for at tilbyde enten indenlandske debet-MIG eller indenlandske kredit-MIG, som finder anvendelse på den handlendes handelssted, eller en MIG-takst på 0,2 % for forbrugerdebettransaktioner og 0,3 % for forbrugerkredittransaktioner, som er underlagt visse betingelser. |
| --- | --- |

15.

Visa Europe giver tilsagn om at ændre sine regler for grænseoverskridende transaktioner for indløsende banker fra 1. januar 2015 for at give grænseoverskridende indløsende banker mulighed for at tilbyde enten indenlandske debet-MIG eller indenlandske kredit-MIG, som finder anvendelse på den handlendes handelssted, eller en MIG-takst på 0,2 % for forbrugerdebettransaktioner og 0,3 % for forbrugerkredittransaktioner, som er underlagt visse betingelser.

| 16. | Visa Europe giver tilsagn om fortsat at gennemføre yderligere gennemsigtighedsforanstaltninger. Helt konkret giver Visa Europe tilsagn om:






  — | at indføre en regel, som kræver, at indløsende banker tilbyder handlende priser på detailhandelsgebyr på »MIG plus plus«-basis mod et administrationsgebyr (med andre ord skal de indløsende banker, hvis de bliver anmodet herom, i deres kontrakter og på deres regninger tydeligt inddele detailhandelsgebyr i tre dele, nemlig MIG, andre betalingssystemsgebyrer, der finder anvendelse, og de indløsende bankers gebyrer). Visa Europe vil kræve, at de indløsende banker indfører denne regel senest 12 måneder efter, at Visa Europe har fået meddelelse om tilsagnsafgørelsen ved alle nye aftaler, og senest 18 måneder efter ved eksisterende aftaler |
| --- | --- | --- |

16.

Visa Europe giver tilsagn om fortsat at gennemføre yderligere gennemsigtighedsforanstaltninger. Helt konkret giver Visa Europe tilsagn om:

—

at indføre en regel, som kræver, at indløsende banker tilbyder handlende priser på detailhandelsgebyr på »MIG plus plus«-basis mod et administrationsgebyr (med andre ord skal de indløsende banker, hvis de bliver anmodet herom, i deres kontrakter og på deres regninger tydeligt inddele detailhandelsgebyr i tre dele, nemlig MIG, andre betalingssystemsgebyrer, der finder anvendelse, og de indløsende bankers gebyrer). Visa Europe vil kræve, at de indløsende banker indfører denne regel senest 12 måneder efter, at Visa Europe har fået meddelelse om tilsagnsafgørelsen ved alle nye aftaler, og senest 18 måneder efter ved eksisterende aftaler

| — | at indføre en forenklet MIG-struktur for de MIG, der er fastsat af Visa Europe, hvilket skal medføre en reduktion på mindst 25 % i antallet af gebyrkategorier, hvilket igen skal bidrage til at skabe gennemsigtighed og sammenlignelighed mellem takster. |
| --- | --- |

—

at indføre en forenklet MIG-struktur for de MIG, der er fastsat af Visa Europe, hvilket skal medføre en reduktion på mindst 25 % i antallet af gebyrkategorier, hvilket igen skal bidrage til at skabe gennemsigtighed og sammenlignelighed mellem takster.

| 17. | Visa Europe udpeger en tilsynsadministrator til at kontrollere, at Visa Europe overholder sine tilsagn. Kommissionen skal have mulighed for at godkende eller afvise den foreslåede tilsynsadministrator inden udpegelsen. |
| --- | --- |

17.

Visa Europe udpeger en tilsynsadministrator til at kontrollere, at Visa Europe overholder sine tilsagn. Kommissionen skal have mulighed for at godkende eller afvise den foreslåede tilsynsadministrator inden udpegelsen.

| 18. | Tilsagnet gælder fire år fra det tidspunkt, hvor Visa Europa modtager meddelelse om tilsagnsafgørelsen. |
| --- | --- |

18.

Tilsagnet gælder fire år fra det tidspunkt, hvor Visa Europa modtager meddelelse om tilsagnsafgørelsen.

| 19. | Disse tilsagn gælder kun for Visa Europe. Nærværende konkurrencesag (punkt 7 ovenfor) forbliver åben over for Visa Inc. og Visa International Services Association, idet den afventer yderligere vurdering fra Kommissionen, herunder muligvis de bemærkninger, der måtte fremkomme som svar på denne meddelelse. |
| --- | --- |

19.

Disse tilsagn gælder kun for Visa Europe. Nærværende konkurrencesag (punkt 7 ovenfor) forbliver åben over for Visa Inc. og Visa International Services Association, idet den afventer yderligere vurdering fra Kommissionen, herunder muligvis de bemærkninger, der måtte fremkomme som svar på denne meddelelse.

4.   OPFORDRING TIL AT FREMSÆTTE BEMÆRKNINGER

| 20. | Med forbehold for markedstesten agter Kommissionen at vedtage en afgørelse i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, hvorved de tilsagn, der er sammenfattet ovenfor og offentliggjort på Generaldirektoratet for Konkurrences websted, erklæres for bindende. |
| --- | --- |

20.

Med forbehold for markedstesten agter Kommissionen at vedtage en afgørelse i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, hvorved de tilsagn, der er sammenfattet ovenfor og offentliggjort på Generaldirektoratet for Konkurrences websted, erklæres for bindende.

| 21. | I overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, i forordning nr. 1/2003 opfordrer Kommissionen hermed interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de afgivne tilsagn. Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest en måned efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Alle, der fremsætter bemærkninger, anmodes om tillige at indsende en ikke-fortrolig version af deres bemærkninger, hvori enhver oplysning, som de anser for at være forretningshemmeligheder, og andre fortrolige oplysninger er slettet og efter omstændighederne erstattet af et ikke-fortroligt sammendrag eller af ordene »forretningshemmelighed« eller »fortroligt«. |
| --- | --- |

21.

I overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, i forordning nr. 1/2003 opfordrer Kommissionen hermed interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de afgivne tilsagn. Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest en måned efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Alle, der fremsætter bemærkninger, anmodes om tillige at indsende en ikke-fortrolig version af deres bemærkninger, hvori enhver oplysning, som de anser for at være forretningshemmeligheder, og andre fortrolige oplysninger er slettet og efter omstændighederne erstattet af et ikke-fortroligt sammendrag eller af ordene »forretningshemmelighed« eller »fortroligt«.

| 22. | Alle svar og bemærkninger bør begrundes og indeholde alle relevante oplysninger. Hvis der peges på et problem i forbindelse med nogen af de tilbudte tilsagn, bedes der desuden givet et forslag til, hvordan det kan løses. |
| --- | --- |

22.

Alle svar og bemærkninger bør begrundes og indeholde alle relevante oplysninger. Hvis der peges på et problem i forbindelse med nogen af de tilbudte tilsagn, bedes der desuden givet et forslag til, hvordan det kan løses.

| 23. | Bemærkninger kan sendes til Kommissionen med angivelse af sagsnummer AT.39398 VISA MIG enten pr. e-mail (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), pr. telefax (+32 22950128) eller pr. brev til nedenstående adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Konkurrencesager |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

23.

Bemærkninger kan sendes til Kommissionen med angivelse af sagsnummer AT.39398 VISA MIG enten pr. e-mail (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), pr. telefax (+32 22950128) eller pr. brev til nedenstående adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Konkurrencesager

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1. Med virkning fra 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 81 og 82 blevet henholdsvis artikel 101 og 102 i TEUF. De to sæt bestemmelser er i substansen identiske. I forbindelse med denne meddelelse læses henvisningerne til artikel 101 og 102 i TEUF, hvor det er relevant, som henvisning til EF-traktatens artikel 81 og 82.

(2)  På nuværende tidspunkt i Letland.

(3)  På nuværende tidspunkt i Belgien, Irland, Island, Italien, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Sverige og Ungarn i fravær af andre interbankgebyrer.

(4)  I tilsagnene henvises der til disse med benævnelsen internationale MIG og interne Visa Europe ikke-EØS MIG.

(5)  Visa Europes område omfatter EØS, Andorra, Færøerne, Grønland, Israel, Monaco, San Marino, Svalbard og Jan Mayen, Schweiz, Tyrkiet og Vatikanstaten.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 168/26

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 168/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»CÍTRICOS VALENCIANOS«/»CÍTRICS VALENCIANS«

EF-Nr.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — | ☒ | Geografisk område |
| — |  | Bevis på oprindelse |
| — |  | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — |  | Mærkning |
| — |  | Krav i nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

☒

Varebeskrivelse

—

☒

Geografisk område

—



Bevis på oprindelse

—



Produktionsmetode

—



Tilknytning

—



Mærkning

—



Krav i nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring(er)

| — | ☒ | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort. |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006). |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006). |

—

☒

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort.

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006).

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006).

3.   Ændring(er)

3.1.   Varebeskrivelse

Optagelse af nye godkendte sorter.

Omkring 60 % af citrusfrugten fra Valencia produceres fra november til februar, hvilket fører til stagnation på markedet og tab af indkomst.

Som et resultat af samarbejdet med Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA) (det valenciske institut for landbrugsforskning), der er globalt førende inden for citrusrelateret forskning og teknologi, og som indtager en førerposition inden for udvikling af nye sorter samt inden for rodstok-, skadedyrs- og sygdomskontrol til gavn for citrusproduktionen og for branchens kommercielle dynamik, har det været muligt at tilpasse udbuddet til efterspørgslen ved at udvikle nye sorter — både tidligere og senere — af god organoleptisk kvalitet, uden at det har påvirket områdets traditioner og oprindelige dyrkningsmetoder.

De nye sorter, der foreslås optaget i specifikationen, er perfekt tilpassede til middelhavsklimaet med milde vintre og somre, der ikke er for varme, hvor der er en veldefineret temperaturforskel mellem dag og nat, og hvor vinden hverken er varm eller tør. Det er netop dette lokale miljø, der giver dem de typiske karakteristika, som adskiller dem fra de samme sorter, der dyrkes andre steder.

Det er kort sagt klimaet, der giver »citrusfrugter fra Valencia« deres specifikke karakteristika. Frugtens smag, farve og aroma påvirkes af temperaturforholdene i de valenciske citrusområder.

De sorter, der foreslås optaget i enhedsdokumentet, og som er opført i registret over kommercielle sorter, som udgives af ministeriet for miljø, landbrug og hav i Boletin Oficial del Estado, er følgende:

| | Mandariner: | Satsumagruppen: Iwasaki |
| --- | --- | --- |

Mandariner:

Satsumagruppen: Iwasaki

| | Klementingruppen: Beatriz, Capola Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour |
| --- | --- |

Klementingruppen: Beatriz, Capola Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour

| | Hybridgruppen: Moncada |
| --- | --- |

Hybridgruppen: Moncada

| | Appelsiner: | Navelgruppen: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer og Rohde Summer |
| --- | --- | --- |

Appelsiner:

Navelgruppen: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer og Rohde Summer

| | Fælles gruppe: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight og Barberina |
| --- | --- |

Fælles gruppe: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight og Barberina

| | Blodappelsingruppen: Sanguinelli |
| --- | --- |

Blodappelsingruppen: Sanguinelli

| | Citroner: Eureka |
| --- | --- |

Citroner: Eureka

3.2.   Geografisk område

Klimaændringer inden for produktionsområdet har betydet, at der er udviklet økosystemer, som er velegnede til citrusproduktion med de samme dyrkningsmetoder, og som sikrer frugt med samme organoleptiske kvalitet. Nogle kommuner kan derfor nu også optages, mens andre er på vej ud med hensyn til produktion af kvalitetscitrusfrugt, der er omfattet af »Cítricos Valencianos« BGB.

Det nye produktionsområde for »Cítricos Valencianos« BGB er alluvialjord fra de floder, der fører vand til sletteområderne ved middelhavskysten, dvs. området mellem kysten og bjergene. Somrene er milde, og vindene er overvejende fugtige, hvilket er en yderligere fordel for frugten, idet den får et smukkere udseende.

Det større antal inddelinger på distriktsniveau gør det muligt at definere det geografiske område mere præcist inden for rammerne af EU:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. — tilføjet: Cervera del Maestre og Traiguera, La Plana Alta. — tilføjet: les Coves de Vinromà og Vilanova d’Alcolea, La Plana Baixa. — tilføjet: Alfondeguilla og Eslida, L’Alt Millars.— tilføjet: Espadilla, Toga, Torrechiva og Vallat, L’Alt Palància.— tilføjet: Navajas. |
| --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. — tilføjet: Cervera del Maestre og Traiguera, La Plana Alta. — tilføjet: les Coves de Vinromà og Vilanova d’Alcolea, La Plana Baixa. — tilføjet: Alfondeguilla og Eslida, L’Alt Millars.— tilføjet: Espadilla, Toga, Torrechiva og Vallat, L’Alt Palància.— tilføjet: Navajas.

| | VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. — slettet: Mislata, L’Horta Sud.— tilføjet: Llocnou de la Corona, slettet: Benetússer, El Camp de Túria. — tilføjet: l’Eliana, Loriguilla og San Antonio de Benagéber, El Serrans.— tilføjet: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera og Villar del Arzobispo, La Foia de Bunyol. — tilføjet: Dos Aguas og Yátova, La Ribera Baixa. — tilføjet: Benicull de Xúquer, La Vall d’Albaida. — tilføjet: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc og Rugat. slettet: Bellús. |
| --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. — slettet: Mislata, L’Horta Sud.— tilføjet: Llocnou de la Corona, slettet: Benetússer, El Camp de Túria. — tilføjet: l’Eliana, Loriguilla og San Antonio de Benagéber, El Serrans.— tilføjet: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera og Villar del Arzobispo, La Foia de Bunyol. — tilføjet: Dos Aguas og Yátova, La Ribera Baixa. — tilføjet: Benicull de Xúquer, La Vall d’Albaida. — tilføjet: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc og Rugat. slettet: Bellús.

| | ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. — tilføjet: els Poblets, La Marina Baixa. — slettet: Relleu, L’Alacantí. — slettet: Busot, Xixona, El Vinalopó Mitjà.— Aspe, og dermed distriktet, er slettet, El Baix Segura.— tilføjet: Los Montesinos og San Isidro. |
| --- | --- |

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. — tilføjet: els Poblets, La Marina Baixa. — slettet: Relleu, L’Alacantí. — slettet: Busot, Xixona, El Vinalopó Mitjà.— Aspe, og dermed distriktet, er slettet, El Baix Segura.— tilføjet: Los Montesinos og San Isidro.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

»CÍTRICOS VALENCIANOS«/»CÍTRICS VALENCIANS«

EF-Nr.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Cítricos Valencianos«/»Cítrics Valencians«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.6. | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6.

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Frugt fra appelsin- (Citrus sinensis, L.), mandarin- (Citrus reticulata Blanco) og citrontræer (Citrus limon L.).

Følgende citrusfrugter bliver beskyttet af »Cítricos Valencianos« BGB:

| — | appelsiner: sorterne Navel, almindelige appelsiner og blodappelsiner, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika |
| --- | --- |

—

appelsiner: sorterne Navel, almindelige appelsiner og blodappelsiner, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika

| — | mandariner: sorterne Satsuma, klementiner og hybridformer, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika |
| --- | --- |

—

mandariner: sorterne Satsuma, klementiner og hybridformer, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika

| — | citroner: de sorter, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika. |
| --- | --- |

—

citroner: de sorter, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika.

| GRUPPE | SORT | DIAMETER (mm) | % SAFT (4) | MODENHEDSINDEKS (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SATSUMAS | CLAUSELLINA | 54-78 | 40 | 7 |
| | OKITSU | 54-78 | 40 | 7 |
| | OWARI | 54-78 | 40 | 7 |
| | IWASAKI | 54-78 | 40 | 7 |
| HYBRIDER | ELLENDALE | 54-78 | 40 | 7,5 |
| | FORTUNE | 54-78 | 40 | 8 |
| | KARA | 54-78 | 40 | 7,5 |
| | NOVA | 54-78 | 40 | 7,5 |
| | ORTANIQUE | 54-78 | 40 | 8 |
| | MONCADA | 54-78 | 40 | 7,5 |
| KLEMENTINER | ARRUFATINA | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTARD | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTINA FINA | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENULES | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | ESBAL | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | HERNANDINA | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | MARISOL | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | OROGRANDE | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | ORONULES | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | OROVAL | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | TOMATERA | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | LORETINA | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | BEATRIZ | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENPONS | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | NOUR | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | CAPOLA (MIORO) | 46-78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENRUBÍ | 46-78 | 40 | 7,5 |
| NAVEL | LANE LATE | 70-100 | 35 | 7 |
| | NAVELATE | 70-100 | 35 | 7 |
| | NAVELINA | 70-100 | 35 | 7 |
| | NEWHALL | 70-100 | 35 | 7 |
| | WASHINGTON NAVEL | 70-100 | 35 | 7 |
| | CARACARA | 70-100 | 35 | 7 |
| | POWELL SUMMER | 70-100 | 35 | 7 |
| | BARNFIELD LATE | 70-100 | 35 | 7 |
| | CHISLETT SUMMER | 70-100 | 35 | 7 |
| | FUKUMOTO | 70-100 | 35 | 7 |
| | ROHDE SUMMER | 70-100 | 35 | 7 |
| ALMINDELIGE APPELSINER | SALUSTIANA | 67-96 | 35 | 7 |
| | VALENCIA LATE | 67-96 | 35 | 7 |
| | V. DELTA SEEDLESS | 67-96 | 35 | 7 |
| | V. MIDKNIGHT | 67-96 | 35 | 7 |
| | BARBERINA | 67-96 | 35 | 7 |
| BLODAPPELSINER | SANGUINELLI | 60-96 | 35 | 7 |
| CITRONER | FINO (MESERO) | 48-67 | 25 | — |
| | VERNA | 48-67 | 30 | — |
| | EUREKA | 48-67 | 25 | — |

GRUPPE

SORT

DIAMETER (mm)

% SAFT (4)

MODENHEDSINDEKS (5)

SATSUMAS

CLAUSELLINA

54-78

40

7

OKITSU

54-78

40

7

OWARI

54-78

40

7

IWASAKI

54-78

40

7

HYBRIDER

ELLENDALE

54-78

40

7,5

FORTUNE

54-78

40

8

KARA

54-78

40

7,5

NOVA

54-78

40

7,5

ORTANIQUE

54-78

40

8

MONCADA

54-78

40

7,5

KLEMENTINER

ARRUFATINA

46-78

40

7,5

CLEMENTARD

46-78

40

7,5

CLEMENTINA FINA

46-78

40

7,5

CLEMENULES

46-78

40

7,5

ESBAL

46-78

40

7,5

HERNANDINA

46-78

40

7,5

MARISOL

46-78

40

7,5

OROGRANDE

46-78

40

7,5

ORONULES

46-78

40

7,5

OROVAL

46-78

40

7,5

TOMATERA

46-78

40

7,5

LORETINA

46-78

40

7,5

BEATRIZ

46-78

40

7,5

CLEMENPONS

46-78

40

7,5

NOUR

46-78

40

7,5

CAPOLA (MIORO)

46-78

40

7,5

CLEMENRUBÍ

46-78

40

7,5

NAVEL

LANE LATE

70-100

35

7

NAVELATE

70-100

35

7

NAVELINA

70-100

35

7

NEWHALL

70-100

35

7

WASHINGTON NAVEL

70-100

35

7

CARACARA

70-100

35

7

POWELL SUMMER

70-100

35

7

BARNFIELD LATE

70-100

35

7

CHISLETT SUMMER

70-100

35

7

FUKUMOTO

70-100

35

7

ROHDE SUMMER

70-100

35

7

ALMINDELIGE APPELSINER

SALUSTIANA

67-96

35

7

VALENCIA LATE

67-96

35

7

V. DELTA SEEDLESS

67-96

35

7

V. MIDKNIGHT

67-96

35

7

BARBERINA

67-96

35

7

BLODAPPELSINER

SANGUINELLI

60-96

35

7

CITRONER

FINO (MESERO)

48-67

25

—

VERNA

48-67

30

—

EUREKA

48-67

25

—

Citrusfrugt, der er omfattet af BGB'en, bliver klassificeret i kategorierne »Extra« og »I« i overensstemmelse med den relevante kvalitetsstandard.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

—

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Produktet skal emballeres i emballage, der er godkendt til fødevarer.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Citrusfrugt med BGB må kun sælges i emballage, der er påført en nummereret sekundær etiket. Etiketter og sekundære etiketter skal indeholde ordene: Indicación Geográfica Protegida »Cítricos Valencianos« eller »Citrics Valencians«.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Cítricos Valencianos« BGB produceres i følgende distrikter i provinserne Castellón, Valencia og Alicante, der er godkendt til dyrkning af »Cítricos Valencianos« BGB-citrusfrugt:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN | El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera og Vinaròs. |
| --- | --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN

El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera og Vinaròs.

| | La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca og Vilanova d’Alcolea. |
| --- | --- |

La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca og Vilanova d’Alcolea.

| | La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal og la Vilavella. |
| --- | --- |

La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal og la Vilavella.

| | L’Alcalatén: l’Alcora. |
| --- | --- |

L’Alcalatén: l’Alcora.

| | L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva og Vallat. |
| --- | --- |

L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva og Vallat.

| | L’Alt Millars: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja og Sot de Ferrer. |
| --- | --- |

L’Alt Millars: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja og Sot de Ferrer.

| | VALÈNCIA/VALENCIA | El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart og Torres Torres |
| --- | --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA

El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart og Torres Torres

| | L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques og Vinalesa |
| --- | --- |

L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques og Vinalesa

| | L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella og València. |
| --- | --- |

L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella og València.

| | L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví og Silla. |
| --- | --- |

L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví og Silla.

| | El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra og Vilamarxant. |
| --- | --- |

El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra og Vilamarxant.

| | Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera og Villar del Arzobispo. |
| --- | --- |

Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera og Villar del Arzobispo.

| | La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre og Yátova. |
| --- | --- |

La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre og Yátova.

| | La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís og Villanueva de Castellón. |
| --- | --- |

La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís og Villanueva de Castellón.

| | La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana og Sueca. |
| --- | --- |

La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana og Sueca.

| | La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés og Quesa. |
| --- | --- |

La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés og Quesa.

| | La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés og Xàtiva (el Realenc). |
| --- | --- |

La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés og Xàtiva (el Realenc).

| | La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco og Xeresa. |
| --- | --- |

La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco og Xeresa.

| | La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat og Terrateig. |
| --- | --- |

La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat og Terrateig.

| | ALACANT/ALICANTE | La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger og Xàbia/Jávea. |
| --- | --- | --- |

ALACANT/ALICANTE

La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger og Xàbia/Jávea.

| | La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena og la Vila Joiosa/ Villajoyosa. |
| --- | --- |

La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena og la Vila Joiosa/ Villajoyosa.

| | L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig og Sant Joan d’Alacant. |
| --- | --- |

L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig og Sant Joan d’Alacant.

| | El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche og Santa Pola. |
| --- | --- |

El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche og Santa Pola.

| | El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas og Torrevieja |
| --- | --- |

El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas og Torrevieja

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Historie

Af alle verdens områder med citrusproduktion er det området omkring Valencia, der kan datere sin tradition for citrusdyrkning længst tilbage i historien. Der er historiske henvisninger til citrusdyrkning i Valenciaregionen, der går flere hundrede år tilbage i tiden. Francesc Eiximenis (1340-1409) omtaler appelsin- og citronplantager i Regiment de la Cosa Pública, hvor han beskriver det charmerende Valencia. I »Rejse gennem Spanien og Portugal« (1494) beskriver Münzer Valencia som et område med en overflod af appelsiner, citroner, cedrater og et utal af andre typer frugttræer. Han fortæller, at de besøgende blev vist rundt i byens haveanlæg, hvor der var flotte citron-, appelsin-, cedrat- og palmetræer. Laguna omtaler i sin oversættelse af Dioscorides' Materia Medica (1570) appelsiner og citroner og siger: »los valencianos llaman toronja a la naranja« (at det valenciske ord for appelsin er »toronja«, der i dag betyder »grapefrugt« på castiliansk spansk). I slutningen af det 18. århundrede omtaler botanikeren Cabanilles kinesiske appelsiner, der kunne give helt op til 4 000tahullas (gammel måleenhed), hvilket var mere end nogen anden afgrøde.

De første kommercielle plantager til levering af frisk frugt opstår omkring slutningen af det 18. århundrede, og de har været i stadig vækst, så de i dag når op på ca. 85 000 ha appelsintræer, 83 000 ha mandarintræer og 15 000 ha citrontræer. Det har givet anledning til udvikling af særlige dyrkningsteknikker, der er baseret på optimal tilpasning af denne afgrøde til det agroklimatiske miljø med fokus på produktion af frugt af høj kvalitet.

Appelsinmuseet i Burriana (Castellón) viser, hvor vigtig appelsindyrkning er for området omkring Valencia.

Natur

I området omkring Valencia falder nedbørsmængden fra nord til syd fra ca. 450 mm i den nordlige del af Castellón til under 300 mm i det sydlige Alicante.

Der dyrkes citrusfrugt i alle tre provinser i Valenciaområdet: Alicante, Valencia og Castellón. Dyrkningsområderne var oprindeligt koncentreret langs kysten og langs floderne, da der var risiko for frost længere inde i landet. De klimatiske forhold har imidlertid ændret sig, så områderne længere inde i landet nu også er velegnede til citrusdyrkning med milde vintre, somre, der ikke er så varme, en veldefineret temperaturforskel mellem dag og nat og en vind, der hverken er varm eller tør.

5.2.   Produktets egenart

Appelsiner

De valenciske frugtavleres tekniske færdigheder og ekspertviden om afgrøden samt jordbunds- og klimaforhold er faktorer, der medvirker til at producere frugt med distinkte organoleptiske karakteristika — både med hensyn til smag (syre/sødme) og farve (mere intens orange), aroma og saftighed.

Valenciske appelsiner har en tynd skal med kun få mærker eller ydre læsioner.

Ingen andre områder producerer så mange sorter — hver med sin egen karakteristiske farve, lette aroma og duft.

Mandariner

De valenciske frugtavleres tekniske færdigheder og ekspertviden om afgrøden samt jordbunds- og klimaforhold er faktorer, der medvirker til at producere frugt med distinkte organoleptiske karakteristika — både med hensyn til smag (syre/sødme) og farve (mere intens orange), aroma og saftighed.

Valenciske mandariner har en tynd skal med kun få mærker eller ydre læsioner.

Ingen andre områder producerer så mange sorter — hver med sin egen karakteristiske farve, lette aroma og duft. Det er med til at gøre os til verdens største eksportør af mandariner.

Citroner

De valenciske frugtavleres tekniske færdigheder og ekspertviden om afgrøden samt jordbunds- og klimaforhold er faktorer, der medvirker til at producere frugt med distinkte organoleptiske karakteristika: meget saftige med et højt syreindhold, farven (en mere intens gul) og en særlig fin duft.

Valenciske citroner har en tynd skal med kun få mærker eller ydre læsioner.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Appelsiner

Det lokale område, hvor der har været dyrket appelsiner, lige siden de blev indført af araberne, er med til at give de valenciske appelsiner de særlige karakteristika, som adskiller dem fra appelsiner, der er dyrket andre steder. Dette skyldes flere forskellige faktorer:

Valenciske appelsiner bliver ikke beskadiget på træet af den varme, tørre vind, der er fremherskende andre steder. De har derfor en tynd skal med ganske få mærker eller ydre læsioner.

De valenciske citrusdyrkningsområder ligger på den geografiske grænse for appelsindyrkning med hensyn til temperatur, og det er af flere forskellige årsager netop en fordel for produktionen af frugt af høj kvalitet:

| 1. | De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at citronerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syre-/sødmeforhold end appelsiner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). De får derfor en bedre smag. |
| --- | --- |

1.

De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at citronerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syre-/sødmeforhold end appelsiner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). De får derfor en bedre smag.

| 2. | Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver appelsinerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske appelsiner har en typisk orange nuance, som generelt er mere intens end nuancerne på de appelsiner, der dyrkes andre steder. |
| --- | --- |

2.

Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver appelsinerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske appelsiner har en typisk orange nuance, som generelt er mere intens end nuancerne på de appelsiner, der dyrkes andre steder.

| 3. | De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk. |
| --- | --- |

3.

De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk.

Frugtens smag, farve og aroma påvirkes derfor af temperaturforholdene i de valenciske citrusdyrkningsområder.

Middelhavsklimaet er kendetegnet ved somre, der ikke er for varme, og i overvejende grad fugtige vinde, hvilket især er en fordel for appelsinernes udseende.

Mandariner

Det lokale område, hvor der har været dyrket mandariner, lige siden de blev indført af araberne, er med til at give de valenciske mandariner de særlige karakteristika, der adskiller dem fra mandariner, der dyrkes andre steder. Dette skyldes flere forskellige faktorer:

Valenciske mandariner bliver ikke beskadiget på træet af den varme, tørre vind, der er fremherskende andre steder. De har derfor en tynd skal med ganske få mærker eller ydre læsioner.

De valenciske citrusdyrkningsområder ligger på den geografiske grænse for mandarindyrkning med hensyn til temperatur, og det er af flere forskellige årsager netop en fordel for produktionen af frugt af høj kvalitet:

| 1. | De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at mandarinerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syre-/sødmeforhold end mandariner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). De får derfor en bedre smag. |
| --- | --- |

1.

De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at mandarinerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syre-/sødmeforhold end mandariner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). De får derfor en bedre smag.

| 2. | Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver mandarinerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske mandariner har en typisk orange nuance, som generelt er mere intens end nuancerne på de mandariner, der dyrkes andre steder. |
| --- | --- |

2.

Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver mandarinerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske mandariner har en typisk orange nuance, som generelt er mere intens end nuancerne på de mandariner, der dyrkes andre steder.

| 3. | De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk. |
| --- | --- |

3.

De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk.

Frugtens smag, farve og aroma påvirkes derfor af temperaturforholdene i de valenciske citrusdyrkningsområder.

Middelhavsklimaet er kendetegnet ved somre, der ikke er for varme, og i overvejende grad fugtige vinde, hvilket især er en fordel for mandarinernes udseende.

Citroner

Det lokale område, hvor der har været dyrket citroner, lige siden de blev indført af araberne, er med til at give de valenciske citroner de særlige karakteristika, der adskiller dem fra citroner, der dyrkes andre steder. Dette skyldes flere forskellige faktorer:

Valenciske citroner bliver ikke beskadiget på træet af den varme, tørre vind, der er fremherskende andre steder. De har derfor en tynd skal med ganske få mærker eller ydre læsioner.

De valenciske citrusdyrkningsområder ligger på den geografiske grænse for citrondyrkning med hensyn til temperatur, og det er af flere forskellige årsager netop en fordel for produktionen af frugt af høj kvalitet:

| 1. | De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at citronerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syreindhold end citroner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). |
| --- | --- |

1.

De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at citronerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syreindhold end citroner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag).

| 2. | Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver citronerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske citroner har en typisk gul nuance, der normalt er mere intens end nuancerne på de citroner, der dyrkes andre steder. |
| --- | --- |

2.

Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver citronerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske citroner har en typisk gul nuance, der normalt er mere intens end nuancerne på de citroner, der dyrkes andre steder.

| 3. | De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk. |
| --- | --- |

3.

De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk.

Frugtens syrlighed, farve og aroma påvirkes derfor af temperaturforholdene i de valenciske citrusdyrkningsområder.

Middelhavsklimaet er kendetegnet ved somre, der ikke er for varme, og i overvejende grad fugtige vinde, hvilket især er en fordel for citronernes udseende.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (6))

Link til specifikation på Consellerias websted:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4)  I forhold til frugtens samlede vægt. Manuelt presset.

(5)  Minimumsforhold mellem sukker og syre som defineret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager.

(6)  Se fodnote 3.

---