# Az Európai Unió C 168/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.168.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 168 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 14. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.168.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 168

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 168/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2013/C 168/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2013/C 168/02 | A Tanács következtetései a felsőoktatás szociális dimenziójáról | 2 |
| 2013/C 168/03 | A Tanács következtetései a minőségorientált ifjúsági munkának a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához való hozzájárulásáról | 5 |
| 2013/C 168/04 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sportolók kettős karrierjéről | 10 |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 168/05 | Euroátváltási árfolyamok | 13 |
| 2013/C 168/06 | SESAR közös vállalkozás – 2013. évi költségvetés és 2013. évi javasolt létszámterv | 14 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2013/C 168/02

A Tanács következtetései a felsőoktatás szociális dimenziójáról

2

2013/C 168/03

A Tanács következtetései a minőségorientált ifjúsági munkának a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához való hozzájárulásáról

5

2013/C 168/04

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sportolók kettős karrierjéről

10

Európai Bizottság

2013/C 168/05

Euroátváltási árfolyamok

13

2013/C 168/06

SESAR közös vállalkozás – 2013. évi költségvetés és 2013. évi javasolt létszámterv

14

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 168/07 | A Bizottság közleménye az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében az AT.39398 – VISA MIF ügyben (
  1
  ) | 22 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 168/08 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 26 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 168/07

A Bizottság közleménye az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében az AT.39398 – VISA MIF ügyben (
  1
  )

1

22

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 168/08

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 168/01

2013. április 23-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6871 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6871 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/2

---

A Tanács következtetései a felsőoktatás szociális dimenziójáról

2013/C 168/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

ÖSSZEFÜGGÉSBEN:

| 1. | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkével; |
| --- | --- |

1.

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkével;

| 2. | az Európa 2020 stratégiával, különösen az abban foglalt azon kiemelt célkitűzéssel, amely szerint a 30–34 évesek körében legalább 40 %-ra kell növelni a felsőfokú vagy annak megfelelő végzettséggel rendelkező arányát, |
| --- | --- |

2.

az Európa 2020 stratégiával, különösen az abban foglalt azon kiemelt célkitűzéssel, amely szerint a 30–34 évesek körében legalább 40 %-ra kell növelni a felsőfokú vagy annak megfelelő végzettséggel rendelkező arányát,

| 3. | az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (Oktatás és képzés 2020) szóló 2009. május 12-i tanácsi következtetésekkel (1), amelyekben a Tanács a méltányosság, a társadalmi kohézió és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítását a négy stratégiai cél egyikeként határozta meg, valamint kiemelte, hogy az oktatási és képzési politikának lehetővé kell tennie, hogy élete során minden polgár – személyes, szociális vagy gazdasági körülményeitől függetlenül – elsajátíthasson mind szakmai, mind kulcskészségeket, valamint kulcskompetenciákat, és ezeket aktualizálhassa és fejleszthesse, |
| --- | --- |

3.

az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (Oktatás és képzés 2020) szóló 2009. május 12-i tanácsi következtetésekkel (1), amelyekben a Tanács a méltányosság, a társadalmi kohézió és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítását a négy stratégiai cél egyikeként határozta meg, valamint kiemelte, hogy az oktatási és képzési politikának lehetővé kell tennie, hogy élete során minden polgár – személyes, szociális vagy gazdasági körülményeitől függetlenül – elsajátíthasson mind szakmai, mind kulcskészségeket, valamint kulcskompetenciákat, és ezeket aktualizálhassa és fejleszthesse,

| 4. | az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekkel (2), amelyek egyrészt hangsúlyozták annak fontosságát, hogy mindenki számára azonos hozzáférési lehetőségeket kell biztosítani a minőségi oktatáshoz és méltányos elbánást kell garantálni, valamint hogy az oktatásban részesülők olyan képzési eredményeket érjenek el, amelyek függetlenek gazdasági-társadalmi hátterüktől és olyan egyéb tényezőktől, amelyek az oktatás tekintetében hátrányt jelenthetnek, másrészt pedig megállapították, hogy gazdasági és szociális szempontból is indokolt a népesség általános végzettségi szintjének emelése és magas szintű készségek kialakítása, továbbá hogy az alapvető készségek és kulcskompetenciák mindenki által történő elsajátításának biztosítása rendkívül fontos szerepet fog játszani a polgárok foglalkoztathatóságának javításában, valamint társadalmi befogadásuk és személyes kibontakozásuk elősegítésében, |
| --- | --- |

4.

az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekkel (2), amelyek egyrészt hangsúlyozták annak fontosságát, hogy mindenki számára azonos hozzáférési lehetőségeket kell biztosítani a minőségi oktatáshoz és méltányos elbánást kell garantálni, valamint hogy az oktatásban részesülők olyan képzési eredményeket érjenek el, amelyek függetlenek gazdasági-társadalmi hátterüktől és olyan egyéb tényezőktől, amelyek az oktatás tekintetében hátrányt jelenthetnek, másrészt pedig megállapították, hogy gazdasági és szociális szempontból is indokolt a népesség általános végzettségi szintjének emelése és magas szintű készségek kialakítása, továbbá hogy az alapvető készségek és kulcskompetenciák mindenki által történő elsajátításának biztosítása rendkívül fontos szerepet fog játszani a polgárok foglalkoztathatóságának javításában, valamint társadalmi befogadásuk és személyes kibontakozásuk elősegítésében,

| 5. | a felsőoktatás modernizációjáról szóló 2011. november 28-i tanácsi következtetésekkel (3), amelyekben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy egyrészt mozdítsák elő azoknak a hatékony stratégiáknak a szisztematikus fejlesztését, amelyek biztosítják az alulreprezentált csoportok részvételét a felsőoktatásban, másrészt pedig növeljék az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a kurzusok színvonalának, relevanciájának és vonzerejének javítása révén a lehető legkisebbre csökkentsék a felsőoktatásból lemorzsolódók arányát, mégpedig elsősorban a hallgató-központú oktatás megvalósításával és a tanulmányok megkezdését követően nyújtott támogatás, pályaorientáció és tanácsadás segítségével, |
| --- | --- |

5.

a felsőoktatás modernizációjáról szóló 2011. november 28-i tanácsi következtetésekkel (3), amelyekben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy egyrészt mozdítsák elő azoknak a hatékony stratégiáknak a szisztematikus fejlesztését, amelyek biztosítják az alulreprezentált csoportok részvételét a felsőoktatásban, másrészt pedig növeljék az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a kurzusok színvonalának, relevanciájának és vonzerejének javítása révén a lehető legkisebbre csökkentsék a felsőoktatásból lemorzsolódók arányát, mégpedig elsősorban a hallgató-központú oktatás megvalósításával és a tanulmányok megkezdését követően nyújtott támogatás, pályaorientáció és tanácsadás segítségével,

| 6. | a bolognai folyamatról tartott 2012. április 26–27-i miniszteri konferencián részt vett miniszterek által elfogadott bukaresti közleménnyel, amelyben a miniszterek megállapodtak arról, hogy nemzeti szintű intézkedéseket fogadnak el a magas színvonalú felsőoktatásban való részvétel általános lehetőségének bővítésére, továbbá ismét megfogalmazták azt a célt, miszerint a felsőoktatási tanulmányokat megkezdő és elvégző hallgatók összetételének tükröznie kell az európai népesség sokszínűségét, valamint hogy a bolognai folyamat megvalósításáról szóló 2012. évi jelentésben külön ki kell térni a felsőoktatás szociális dimenziójára, tanulmányozva az arra vonatkozóan elérhető statisztikai információkat, hogy a hallgatók háttere hogyan befolyásolja a felsőoktatásban való részvételüket, illetve megvizsgálva a részvétel bővítésére irányuló különböző szakpolitikai megközelítéseket, |
| --- | --- |

6.

a bolognai folyamatról tartott 2012. április 26–27-i miniszteri konferencián részt vett miniszterek által elfogadott bukaresti közleménnyel, amelyben a miniszterek megállapodtak arról, hogy nemzeti szintű intézkedéseket fogadnak el a magas színvonalú felsőoktatásban való részvétel általános lehetőségének bővítésére, továbbá ismét megfogalmazták azt a célt, miszerint a felsőoktatási tanulmányokat megkezdő és elvégző hallgatók összetételének tükröznie kell az európai népesség sokszínűségét, valamint hogy a bolognai folyamat megvalósításáról szóló 2012. évi jelentésben külön ki kell térni a felsőoktatás szociális dimenziójára, tanulmányozva az arra vonatkozóan elérhető statisztikai információkat, hogy a hallgatók háttere hogyan befolyásolja a felsőoktatásban való részvételüket, illetve megvizsgálva a részvétel bővítésére irányuló különböző szakpolitikai megközelítéseket,

| 7. | a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2012. november 20-i bizottsági közleménnyel (4), amely az azt kísérő szolgálati munkadokumentumban (5) ösztönzi a partnerségek fejlesztését és megerősítését, valamint a készségek egész életen át tartó fejlesztésének rugalmas megvalósítási módjait, |
| --- | --- |

7.

a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2012. november 20-i bizottsági közleménnyel (4), amely az azt kísérő szolgálati munkadokumentumban (5) ösztönzi a partnerségek fejlesztését és megerősítését, valamint a készségek egész életen át tartó fejlesztésének rugalmas megvalósítási módjait,

| 8. | a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlással (6), amelyben a tagállamok megállapodtak abban, hogy kialakítják az ilyen tanulási eredmények érvényesítésére vonatkozó szabályokat, hogy az egyének a pályájuk során kamatoztathassák a formális oktatás és képzés keretein kívül szerzett ismereteiket, illetve azok segítségével magasabb szintű képzésben, például felsőoktatásban vehessenek részt, |
| --- | --- |

8.

a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlással (6), amelyben a tagállamok megállapodtak abban, hogy kialakítják az ilyen tanulási eredmények érvényesítésére vonatkozó szabályokat, hogy az egyének a pályájuk során kamatoztathassák a formális oktatás és képzés keretein kívül szerzett ismereteiket, illetve azok segítségével magasabb szintű képzésben, például felsőoktatásban vehessenek részt,

| 9. | a 2013. évi éves növekedési jelentéssel, amely az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés mellett az oktatást is a növekedés és a versenyképesség alapvető fontosságú motorjaként határozza meg, valamint hangsúlyozza, hogy a humán tőkébe való befektetésnek jelentős szerepe van a munkanélküliség leküzdésében és a gazdasági fellendülés előkészítésében, |
| --- | --- |

9.

a 2013. évi éves növekedési jelentéssel, amely az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés mellett az oktatást is a növekedés és a versenyképesség alapvető fontosságú motorjaként határozza meg, valamint hangsúlyozza, hogy a humán tőkébe való befektetésnek jelentős szerepe van a munkanélküliség leküzdésében és a gazdasági fellendülés előkészítésében,

| 10. | az Oktatás és képzés 2020 stratégia keretében 2013 márciusában Prágában lezajlott rendezvénnyel, amelynek célja a felsőoktatásból lemorzsolódók számának csökkentésére és ezzel a felsőfokú tanulmányaikat sikeresen elvégzők arányának növelésére irányuló szakpolitikákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos egymástól való tanulás volt. A résztvevők elsősorban azokkal a nemzeti, intézményi és európai szintű megközelítésekkel foglalkoztak, amelyek révén növelhető az oklevelet szerzők aránya, és amelyek arra irányulnak, hogy az intézményi körülményeket az egyre sokszínűbb hallgatói együtteshez igazítsák; |
| --- | --- |

10.

az Oktatás és képzés 2020 stratégia keretében 2013 márciusában Prágában lezajlott rendezvénnyel, amelynek célja a felsőoktatásból lemorzsolódók számának csökkentésére és ezzel a felsőfokú tanulmányaikat sikeresen elvégzők arányának növelésére irányuló szakpolitikákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos egymástól való tanulás volt. A résztvevők elsősorban azokkal a nemzeti, intézményi és európai szintű megközelítésekkel foglalkoztak, amelyek révén növelhető az oklevelet szerzők aránya, és amelyek arra irányulnak, hogy az intézményi körülményeket az egyre sokszínűbb hallgatói együtteshez igazítsák;

EGYETÉRT ABBAN, HOGY:

| 1. | bár az Európa előtt álló kihívásokra nem lehet önmagában az oktatás és képzés révén választ adni, mégis mind gazdasági, mind szociális szempontból létfontosságú, hogy az embereket olyan magas szintű készségekkel és kompetenciákkal vértezzük fel, amelyekre Európának szüksége van, és törekednünk kell annak biztosítására is, hogy a felsőoktatáshoz való hozzáférés méltányosabb, az abban való részvétel és az oklevelet szerzők száma pedig kiegyenlítettebb legyen. Még mindig túl nagy azoknak a jó képességű személyeknek a száma, akik szociális, kulturális vagy gazdasági okokból, vagy a támogató és pályaorientációs rendszerek elégtelensége okán nem vesznek részt felsőfokú képzésben; |
| --- | --- |

1.

bár az Európa előtt álló kihívásokra nem lehet önmagában az oktatás és képzés révén választ adni, mégis mind gazdasági, mind szociális szempontból létfontosságú, hogy az embereket olyan magas szintű készségekkel és kompetenciákkal vértezzük fel, amelyekre Európának szüksége van, és törekednünk kell annak biztosítására is, hogy a felsőoktatáshoz való hozzáférés méltányosabb, az abban való részvétel és az oklevelet szerzők száma pedig kiegyenlítettebb legyen. Még mindig túl nagy azoknak a jó képességű személyeknek a száma, akik szociális, kulturális vagy gazdasági okokból, vagy a támogató és pályaorientációs rendszerek elégtelensége okán nem vesznek részt felsőfokú képzésben;

| 2. | Európa gazdasági fellendülése, valamint a fenntartható növekedés – többek között fokozott kutatáson és innováción keresztüli – ösztönzése egyre jobban függ attól, hogy képes-e fejleszteni minden polgára készségeit, ami jól példázza a társadalmi és a gazdasági célkitűzések egymástól való függését. A készségek szakoktatáson és -képzésen keresztüli javítását célzó erőfeszítésekkel párhuzamosan a minőségi felsőoktatás és az egész életen át tartó tanulás is döntő szerepet tölt be a foglalkoztathatóság javítása és a versenyképesség növelése szempontjából, ezzel egyidejűleg pedig előmozdítja a hallgatók és friss diplomások személyes és szakmai fejlődését, valamint ösztönzi a társadalmi szolidaritást és a polgári szerepvállalást; |
| --- | --- |

2.

Európa gazdasági fellendülése, valamint a fenntartható növekedés – többek között fokozott kutatáson és innováción keresztüli – ösztönzése egyre jobban függ attól, hogy képes-e fejleszteni minden polgára készségeit, ami jól példázza a társadalmi és a gazdasági célkitűzések egymástól való függését. A készségek szakoktatáson és -képzésen keresztüli javítását célzó erőfeszítésekkel párhuzamosan a minőségi felsőoktatás és az egész életen át tartó tanulás is döntő szerepet tölt be a foglalkoztathatóság javítása és a versenyképesség növelése szempontjából, ezzel egyidejűleg pedig előmozdítja a hallgatók és friss diplomások személyes és szakmai fejlődését, valamint ösztönzi a társadalmi szolidaritást és a polgári szerepvállalást;

| 3. | mind a bolognai folyamat és az európai felsőoktatási térség abból következő kialakítása, mind pedig a felsőoktatási rendszerek modernizálására vonatkozó uniós menetrend és az Európa 2020 stratégia is azt mutatja, hogy az európai szintű együttműködés és a közös szakpolitikai válaszok értékes hozzájárulást jelentenek a közös kihívások leküzdéséhez, mégpedig a bevált gyakorlatok cseréjén, a tényeken alapuló összehasonlító szakpolitikai elemzésen, finanszírozás nyújtásán, továbbá olyan fenntartható mechanizmusok megvalósításának elősegítésén keresztül, amelyek a különböző hallgatói csoportok nagyobb fokú mobilitásának megkönnyítését célozzák; |
| --- | --- |

3.

mind a bolognai folyamat és az európai felsőoktatási térség abból következő kialakítása, mind pedig a felsőoktatási rendszerek modernizálására vonatkozó uniós menetrend és az Európa 2020 stratégia is azt mutatja, hogy az európai szintű együttműködés és a közös szakpolitikai válaszok értékes hozzájárulást jelentenek a közös kihívások leküzdéséhez, mégpedig a bevált gyakorlatok cseréjén, a tényeken alapuló összehasonlító szakpolitikai elemzésen, finanszírozás nyújtásán, továbbá olyan fenntartható mechanizmusok megvalósításának elősegítésén keresztül, amelyek a különböző hallgatói csoportok nagyobb fokú mobilitásának megkönnyítését célozzák;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK ÉS A FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYEK AUTONÓMIÁJÁNAK KELLŐ SZEM ELŐTT TARTÁSÁVAL:

| 1. | fogadjanak el olyan nemzeti célkitűzéseket, amelyek arra irányulnak, hogy az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok tagjai nagyobb arányban férjenek hozzá a felsőoktatáshoz, vegyenek részt abban és szerezzenek oklevelet, és ezzel előrelépést tegyenek a bolognai folyamat azon céljának megvalósításában, hogy a felsőoktatási tanulmányokat megkezdő, folytató és elvégző hallgatói kar összetétele a felsőoktatás minden szintjén tükrözze a tagállamok népességének sokszínűségét; |
| --- | --- |

1.

fogadjanak el olyan nemzeti célkitűzéseket, amelyek arra irányulnak, hogy az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok tagjai nagyobb arányban férjenek hozzá a felsőoktatáshoz, vegyenek részt abban és szerezzenek oklevelet, és ezzel előrelépést tegyenek a bolognai folyamat azon céljának megvalósításában, hogy a felsőoktatási tanulmányokat megkezdő, folytató és elvégző hallgatói kar összetétele a felsőoktatás minden szintjén tükrözze a tagállamok népességének sokszínűségét;

| 2. | minden szinten mozdítsák elő az együttműködést az oktatási szolgáltatásokat – így többek között a nem formális és az informális tanulás formáit – kínálók és a más érdekeltek között, hogy meghatározható legyen, hogy mely konkrét csoportok alulreprezentáltak a felsőoktatásban, valamint hogy e csoportok körében ösztönözzék a tanárképzésben való nagyobb arányú részvételt, az oktatás minden ágazata tekintetében; |
| --- | --- |

2.

minden szinten mozdítsák elő az együttműködést az oktatási szolgáltatásokat – így többek között a nem formális és az informális tanulás formáit – kínálók és a más érdekeltek között, hogy meghatározható legyen, hogy mely konkrét csoportok alulreprezentáltak a felsőoktatásban, valamint hogy e csoportok körében ösztönözzék a tanárképzésben való nagyobb arányú részvételt, az oktatás minden ágazata tekintetében;

| 3. | segítsék elő proaktív stratégiák és ahhoz kapcsolódó struktúrák intézményi szintű kidolgozását, ideértve a nagyközönségnek szóló tájékoztató tevékenységeket, az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit, az oktatás és a munkaerőpiac kínálta lehetőségekre és az azok révén elérhető eredményekre vonatkozó tájékoztatást, a megfelelő kurzus kiválasztását segítő iránymutatást, a társak általi mentorálást, a tanácsadást és a támogató szolgáltatásokat is; |
| --- | --- |

3.

segítsék elő proaktív stratégiák és ahhoz kapcsolódó struktúrák intézményi szintű kidolgozását, ideértve a nagyközönségnek szóló tájékoztató tevékenységeket, az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit, az oktatás és a munkaerőpiac kínálta lehetőségekre és az azok révén elérhető eredményekre vonatkozó tájékoztatást, a megfelelő kurzus kiválasztását segítő iránymutatást, a társak általi mentorálást, a tanácsadást és a támogató szolgáltatásokat is;

| 4. | mozdítsák elő – a különösen a szakoktatásból és -képzésből és a nem formális és informális tanulásból – a felsőoktatásba vezető rugalmas és átlátható útvonalak létrehozását és azok átjárhatóságát, amelyet olyan átláthatósági eszközök is elősegítenek, mint az európai képesítési keretrendszerhez kapcsolódó nemzeti képesítési keretrendszerek; |
| --- | --- |

4.

mozdítsák elő – a különösen a szakoktatásból és -képzésből és a nem formális és informális tanulásból – a felsőoktatásba vezető rugalmas és átlátható útvonalak létrehozását és azok átjárhatóságát, amelyet olyan átláthatósági eszközök is elősegítenek, mint az európai képesítési keretrendszerhez kapcsolódó nemzeti képesítési keretrendszerek;

| 5. | bővítsék a rugalmas tanulási lehetőségek körét azzal, hogy sokszínűbbé teszik a tananyag átadási módjait, például annak révén, hogy az oktatás és a tanulás tekintetében hallgatóközpontú megközelítést alkalmaznak, szélesítik a részidőben elvégezhető képzések körét, kreditpont alapú szakmai gyakorlati lehetőségeket alakítanak ki, a képzést modulokban valósítják meg, valamint az IKT felhasználásával és garantált minőségű nyílt forrású oktatási anyagok létrehozásán keresztül lehetővé teszik a távtanulást; |
| --- | --- |

5.

bővítsék a rugalmas tanulási lehetőségek körét azzal, hogy sokszínűbbé teszik a tananyag átadási módjait, például annak révén, hogy az oktatás és a tanulás tekintetében hallgatóközpontú megközelítést alkalmaznak, szélesítik a részidőben elvégezhető képzések körét, kreditpont alapú szakmai gyakorlati lehetőségeket alakítanak ki, a képzést modulokban valósítják meg, valamint az IKT felhasználásával és garantált minőségű nyílt forrású oktatási anyagok létrehozásán keresztül lehetővé teszik a távtanulást;

| 6. | térképezzék fel, hogy milyen finanszírozási mechanizmusokkal ösztönözhetők az intézmények rugalmas, garantált minőségű tanulási lehetőségek kidolgozására és biztosítására; |
| --- | --- |

6.

térképezzék fel, hogy milyen finanszírozási mechanizmusokkal ösztönözhetők az intézmények rugalmas, garantált minőségű tanulási lehetőségek kidolgozására és biztosítására;

| 7. | vizsgálják meg, hogy az intézmények finanszírozásának és a diákok pénzügyi támogatásának általános rendszere hogyan hat az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok felsőoktatásban való részvételére, továbbá azt, hogy a pénzügyi támogatásokat hogyan lehetne úgy célba juttatni, hogy azok javítsák a felsőoktatáshoz hozzáférők, az abban résztvevők és az oklevelet szerzők arányát; |
| --- | --- |

7.

vizsgálják meg, hogy az intézmények finanszírozásának és a diákok pénzügyi támogatásának általános rendszere hogyan hat az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok felsőoktatásban való részvételére, továbbá azt, hogy a pénzügyi támogatásokat hogyan lehetne úgy célba juttatni, hogy azok javítsák a felsőoktatáshoz hozzáférők, az abban résztvevők és az oklevelet szerzők arányát;

| 8. | az oklevelet szerzők arányának növelése érdekében működjenek együtt a felsőoktatási intézményekkel és más érdekelt felekkel azáltal, hogy – mindenekelőtt rugalmasabb tananyag-átadás és a tanulmányok megkezdését követően a szükséges támogatás biztosítása révén – javítják az oktatási és tanulási folyamat minőségét, valamint javítják a kurzusok vonzerejét és munkaerő-piaci relevanciáját; |
| --- | --- |

8.

az oklevelet szerzők arányának növelése érdekében működjenek együtt a felsőoktatási intézményekkel és más érdekelt felekkel azáltal, hogy – mindenekelőtt rugalmasabb tananyag-átadás és a tanulmányok megkezdését követően a szükséges támogatás biztosítása révén – javítják az oktatási és tanulási folyamat minőségét, valamint javítják a kurzusok vonzerejét és munkaerő-piaci relevanciáját;

| 9. | vizsgálják meg a felsőoktatáshoz való hozzáférés, az abban való részvétel és az oklevél megszerzése tekintetében a tagállamok között esetlegesen fennálló regionális és földrajzi egyenlőtlenségeket és törekedjenek azok csökkentésére; |
| --- | --- |

9.

vizsgálják meg a felsőoktatáshoz való hozzáférés, az abban való részvétel és az oklevél megszerzése tekintetében a tagállamok között esetlegesen fennálló regionális és földrajzi egyenlőtlenségeket és törekedjenek azok csökkentésére;

| 10. | a meglévő források optimális kihasználásával módszeresen gyűjtsenek összevethető, releváns adatokat annak érdekében, hogy a szakpolitika alakítása még inkább a tényeken alapuljon, valamint hogy hatékonyan nyomon lehessen követni az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok felsőoktatáshoz való hozzáférésre, az abban való részvételére és a felsőfokú tanulmányok sikeres elvégzésére vonatkozó nemzeti célok teljesítését; |
| --- | --- |

10.

a meglévő források optimális kihasználásával módszeresen gyűjtsenek összevethető, releváns adatokat annak érdekében, hogy a szakpolitika alakítása még inkább a tényeken alapuljon, valamint hogy hatékonyan nyomon lehessen követni az alulreprezentált és hátrányos helyzetű csoportok felsőoktatáshoz való hozzáférésre, az abban való részvételére és a felsőfokú tanulmányok sikeres elvégzésére vonatkozó nemzeti célok teljesítését;

ÜDVÖZLI A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:

megerősíti az Európa 2020 stratégia empirikus hátterét, és ezzel az alábbiak révén támogatja azokat a tagállami fellépéseket, amelyek arra irányulnak, hogy növeljék a felsőoktatáshoz hozzáférők, az abban résztvevők, és az oklevelet szerzők arányát:

| a) | a felsőoktatáshoz hozzáférők, az onnan lemorzsolódók és az oklevelet szerzők aránya tekintetében feltérképező tanulmány készítésébe fog az ezekkel kapcsolatos szakpolitikákról, azzal a céllal, hogy elemezze a különböző nemzeti és intézményi megközelítések eredményességét, valamint azt, hogy a szerkezeti, intézményi, személyes, társadalmi-kulturális és társadalmi-gazdasági tényezők hogyan befolyásolják a lemorzsolódást és a tanulmányok sikeres elvégzését; |
| --- | --- |

a)

a felsőoktatáshoz hozzáférők, az onnan lemorzsolódók és az oklevelet szerzők aránya tekintetében feltérképező tanulmány készítésébe fog az ezekkel kapcsolatos szakpolitikákról, azzal a céllal, hogy elemezze a különböző nemzeti és intézményi megközelítések eredményességét, valamint azt, hogy a szerkezeti, intézményi, személyes, társadalmi-kulturális és társadalmi-gazdasági tényezők hogyan befolyásolják a lemorzsolódást és a tanulmányok sikeres elvégzését;

| b) | folytatja a közös munkát az Eurostattal azzal a megvalósíthatósági tanulmánnyal kapcsolatban, amelynek a célja, hogy hatékonyabbá tegye azt a módszert, amellyel adminisztratív adatok gyűjthetők a felsőfokú tanulmányok hosszáról és az oklevelet szerzők arányáról; |
| --- | --- |

b)

folytatja a közös munkát az Eurostattal azzal a megvalósíthatósági tanulmánnyal kapcsolatban, amelynek a célja, hogy hatékonyabbá tegye azt a módszert, amellyel adminisztratív adatok gyűjthetők a felsőfokú tanulmányok hosszáról és az oklevelet szerzők arányáról;

| c) | tanulmányt készít a különböző finanszírozási modelleknek – vagy a költségmegosztásnak – a felsőoktatás eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára való hatásáról, a felsőoktatás modernizálására vonatkozó 2011. évi menetrendben (7) vállalt kötelezettségnek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

tanulmányt készít a különböző finanszírozási modelleknek – vagy a költségmegosztásnak – a felsőoktatás eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára való hatásáról, a felsőoktatás modernizálására vonatkozó 2011. évi menetrendben (7) vállalt kötelezettségnek megfelelően;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | folytassák a felsőoktatás szociális dimenziójával kapcsolatos munkát, például annak révén, hogy – a nyitott koordinációs módszer alkalmazásával, valamint a bolognai folyamat és a már elindult kezdeményezések keretében, a megfelelő szervekkel együttműködve – egymástól való tanulás révén tapasztalatokat cserélnek és tényeken alapuló szakpolitikai elemzéseket végeznek; |
| --- | --- |

1.

folytassák a felsőoktatás szociális dimenziójával kapcsolatos munkát, például annak révén, hogy – a nyitott koordinációs módszer alkalmazásával, valamint a bolognai folyamat és a már elindult kezdeményezések keretében, a megfelelő szervekkel együttműködve – egymástól való tanulás révén tapasztalatokat cserélnek és tényeken alapuló szakpolitikai elemzéseket végeznek;

| 2. | a felsőoktatáshoz való hozzáféréssel, az abban való részvétellel és annak sikeres befejezésével kapcsolatos kérdések, valamint a különböző finanszírozási modellek hatásának vizsgálata során használják fel a Bizottság és más releváns források által végzett tanulmányok és más munkák eredményeit mint a téma további megvitatásának és a szakpolitika alakításának alapját; |
| --- | --- |

2.

a felsőoktatáshoz való hozzáféréssel, az abban való részvétellel és annak sikeres befejezésével kapcsolatos kérdések, valamint a különböző finanszírozási modellek hatásának vizsgálata során használják fel a Bizottság és más releváns források által végzett tanulmányok és más munkák eredményeit mint a téma további megvitatásának és a szakpolitika alakításának alapját;

| 3. | a felsőoktatás szociális dimenziójának érvényesítése során erősítsék az EU és a bolognai folyamat közötti szinergiákat azáltal, hogy az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport területén 2013 után megvalósítandó uniós program végrehajtása során optimalizálják a finanszírozási támogatást; |
| --- | --- |

3.

a felsőoktatás szociális dimenziójának érvényesítése során erősítsék az EU és a bolognai folyamat közötti szinergiákat azáltal, hogy az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport területén 2013 után megvalósítandó uniós program végrehajtása során optimalizálják a finanszírozási támogatást;

| 4. | az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében nyújtott pénzügyi támogatást fordítsák arra, hogy a kifejezetten a 25 év alatti hátrányos helyzetű vagy munkanélküli fiatalokat célzó lehetőségeket biztosítanak a felsőoktatásban, hogy azok elsajátíthassák a foglalkoztatáshoz szükséges készségeket. |
| --- | --- |

4.

az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében nyújtott pénzügyi támogatást fordítsák arra, hogy a kifejezetten a 25 év alatti hátrányos helyzetű vagy munkanélküli fiatalokat célzó lehetőségeket biztosítanak a felsőoktatásban, hogy azok elsajátíthassák a foglalkoztatáshoz szükséges készségeket.

---

(1)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(2)  HL C 135., 2010.5.26., 2. o.

(3)  HL C 372., 2011.12.20., 36. o.

(4)  14871/12.

(5)  14871/12 ADD 6.

(6)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(7)  L 3. lábjegyzet.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/5

---

A Tanács következtetései a minőségorientált ifjúsági munkának a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához való hozzájárulásáról

2013/C 168/03

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI:

EMLÉKEZTETVE A KÉRDÉS POLITIKAI HÁTTERÉRE, KONKRÉTAN:

| 1. | az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködésre (1), mely a fiatalok jólétét és társadalmi befogadását a nyolc cselekvési terület közé sorolja, és amely hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkához nyújtott támogatás és az ifjúsági munka fejlesztése az említett keret általános célkitűzései teljesítésének ágazatokon átívelő módját jelenti; továbbá mely javasolja, hogy egyre nagyobb mértékben összpontosítsunk a fiatalok társadalmi befogadására, egészségére és jólétére, |
| --- | --- |

1.

az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködésre (1), mely a fiatalok jólétét és társadalmi befogadását a nyolc cselekvési terület közé sorolja, és amely hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkához nyújtott támogatás és az ifjúsági munka fejlesztése az említett keret általános célkitűzései teljesítésének ágazatokon átívelő módját jelenti; továbbá mely javasolja, hogy egyre nagyobb mértékben összpontosítsunk a fiatalok társadalmi befogadására, egészségére és jólétére,

| 2. | az Európa 2020 stratégiáról szóló, az Európai Tanács által jóváhagyott bizottsági közleményre, amely elismeri az ifjúsági munka azon szerepét, hogy nem formális tanulási lehetőségeket biztosít minden fiatal számára, |
| --- | --- |

2.

az Európa 2020 stratégiáról szóló, az Európai Tanács által jóváhagyott bizottsági közleményre, amely elismeri az ifjúsági munka azon szerepét, hogy nem formális tanulási lehetőségeket biztosít minden fiatal számára,

| 3. | a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

3.

a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (2),

| 4. | az ír elnökség által szervezett európai uniós ifjúsági konferencia (2013. március 11–13.) együttes következtetéseire (3), |
| --- | --- |

4.

az ír elnökség által szervezett európai uniós ifjúsági konferencia (2013. március 11–13.) együttes következtetéseire (3),

ÉPÍTVE:

| 5. | az ifjúsági munkáról szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2010. november 19-én elfogadott állásfoglalásra, amely felszólít az ifjúsági munkával kapcsolatos alaposabb ismeretek összegyűjtésére és az ifjúsági munka szerepének növelésére, különösen az ifjúsági munka számos szinten történő előmozdításának, támogatásának és fejlesztésének viszonylatában, |
| --- | --- |

5.

az ifjúsági munkáról szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2010. november 19-én elfogadott állásfoglalásra, amely felszólít az ifjúsági munkával kapcsolatos alaposabb ismeretek összegyűjtésére és az ifjúsági munka szerepének növelésére, különösen az ifjúsági munka számos szinten történő előmozdításának, támogatásának és fejlesztésének viszonylatában,

ELISMERIK, HOGY:

| 6. | A fiatalok tevékenyen hozzájárulnak a társadalmi infrastruktúrákhoz és a közösségek élénk társadalmi életéhez, legyen szó akár földrajzi, akár azonos érdeklődési körű közösségekről; a fiatalok sokszínű és dinamikus népességcsoportot képeznek, eltérő realitásokkal, szükségletekkel, igényekkel és törekvésekkel. A demográfia, az életpálya, a sokszínűség, az átmenetek és a lehetőségek mind olyan kérdések, amelyek közvetlen hatást gyakorolnak a fiatalokra, és esetenként döntő fontosságúak rájuk nézve. Éppen ezért az ifjúságpolitikának foglalkoznia kell az ilyen jellegű kérdésekkel, valamint lehetőségeket és képességeket kell biztosítania valamennyi fiatal számára, illetve elő kell mozdítania az esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

6.

A fiatalok tevékenyen hozzájárulnak a társadalmi infrastruktúrákhoz és a közösségek élénk társadalmi életéhez, legyen szó akár földrajzi, akár azonos érdeklődési körű közösségekről; a fiatalok sokszínű és dinamikus népességcsoportot képeznek, eltérő realitásokkal, szükségletekkel, igényekkel és törekvésekkel. A demográfia, az életpálya, a sokszínűség, az átmenetek és a lehetőségek mind olyan kérdések, amelyek közvetlen hatást gyakorolnak a fiatalokra, és esetenként döntő fontosságúak rájuk nézve. Éppen ezért az ifjúságpolitikának foglalkoznia kell az ilyen jellegű kérdésekkel, valamint lehetőségeket és képességeket kell biztosítania valamennyi fiatal számára, illetve elő kell mozdítania az esélyegyenlőséget;

| 7. | Az ifjúsági munka általános fogalom, amely a fiatalok által, a fiatalokkal és a fiatalokért végzett társadalmi, kulturális, oktatási és politikai tevékenységek széles körét foglalja magába. E tevékenységek egyre inkább kiterjednek a sportra és a fiataloknak nyújtott szolgáltatásokra is; Az ifjúsági munka az iskolán kívüli oktatás területéhez, valamint a szakképzett vagy önkéntes ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők által vezetett különleges szabadidős tevékenységek körébe tartozik. Az ifjúsági munka megszervezése és végzése több különböző módon történhet (fiatalok által vezetett szervezetek, fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek és informális csoportok által, vagy ifjúsági szolgálatok és hatóságok révén), és helyi, regionális, országos vagy európai szinten, különböző formában valósul meg (pl. mindenki számára nyitott, csoportos, programhoz kötött, megkereső [outreach] jellegű, ifjúsági központtól független [detached]); |
| --- | --- |

7.

Az ifjúsági munka általános fogalom, amely a fiatalok által, a fiatalokkal és a fiatalokért végzett társadalmi, kulturális, oktatási és politikai tevékenységek széles körét foglalja magába. E tevékenységek egyre inkább kiterjednek a sportra és a fiataloknak nyújtott szolgáltatásokra is; Az ifjúsági munka az iskolán kívüli oktatás területéhez, valamint a szakképzett vagy önkéntes ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők által vezetett különleges szabadidős tevékenységek körébe tartozik. Az ifjúsági munka megszervezése és végzése több különböző módon történhet (fiatalok által vezetett szervezetek, fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek és informális csoportok által, vagy ifjúsági szolgálatok és hatóságok révén), és helyi, regionális, országos vagy európai szinten, különböző formában valósul meg (pl. mindenki számára nyitott, csoportos, programhoz kötött, megkereső [outreach] jellegű, ifjúsági központtól független [detached]);

| 8. | Az ifjúsági munka a fiatalok személyes és szociális fejlődésére összpontosít, hatása messzire elér, a fiatalok érdeklődésüknek és igényeiknek megfelelően tudnak benne részt venni, és figyelembe veszi a fiatalokat körülvevő környezetet. Azzal, hogy sok fiatalt képes megszólítani, az ifjúsági munka kiegészíti a fiatalokra vonatkozó más szakpolitikai válaszlépéseket, és ezért kapcsolatfelvételi, ismerkedési és előrelépési lehetőséget nyújthat a fiataloknak; |
| --- | --- |

8.

Az ifjúsági munka a fiatalok személyes és szociális fejlődésére összpontosít, hatása messzire elér, a fiatalok érdeklődésüknek és igényeiknek megfelelően tudnak benne részt venni, és figyelembe veszi a fiatalokat körülvevő környezetet. Azzal, hogy sok fiatalt képes megszólítani, az ifjúsági munka kiegészíti a fiatalokra vonatkozó más szakpolitikai válaszlépéseket, és ezért kapcsolatfelvételi, ismerkedési és előrelépési lehetőséget nyújthat a fiataloknak;

| 9. | A társadalmi befogadáshoz a marginalizálódás és a társadalmon belüli kirekesztődés sokrétű volta miatt átfogó és ágazatokon átívelő megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

9.

A társadalmi befogadáshoz a marginalizálódás és a társadalmon belüli kirekesztődés sokrétű volta miatt átfogó és ágazatokon átívelő megközelítésre van szükség;

| 10. | Az ifjúsági munka fontos szerepet játszik a társadalmi kirekesztődés megelőzésében és a társadalmi befogadás erősítésében. Minden fiatal számára teret és lehetőséget kínál a fejlődéshez, és a nem formális és informális tanulási folyamaton (4) és az önkéntes részvételen (5) alapul; |
| --- | --- |

10.

Az ifjúsági munka fontos szerepet játszik a társadalmi kirekesztődés megelőzésében és a társadalmi befogadás erősítésében. Minden fiatal számára teret és lehetőséget kínál a fejlődéshez, és a nem formális és informális tanulási folyamaton (4) és az önkéntes részvételen (5) alapul;

| 11. | A hatékony ifjúsági munka és az ifjúsági kezdeményezések célja, hogy jobban bevonják a fiatalokat és növeljék aktív szerepvállalásukat a társadalomban, hogy életre szóló készségekkel, kompetenciákkal és tapasztalatokkal vértezzék fel őket, ezzel maximalizálva azokat a biztonsági tényezőket, melyek fokozzák a fiatalok fejlődését, jólétét, autonómiáját és társadalmi befogadását, ideértve a hátrányos helyzetű fiatalokat is; |
| --- | --- |

11.

A hatékony ifjúsági munka és az ifjúsági kezdeményezések célja, hogy jobban bevonják a fiatalokat és növeljék aktív szerepvállalásukat a társadalomban, hogy életre szóló készségekkel, kompetenciákkal és tapasztalatokkal vértezzék fel őket, ezzel maximalizálva azokat a biztonsági tényezőket, melyek fokozzák a fiatalok fejlődését, jólétét, autonómiáját és társadalmi befogadását, ideértve a hátrányos helyzetű fiatalokat is;

| 12. | A minőségorientált ifjúsági munka kötelezettségvállalás amellett, hogy a fiatalok számára folyamatosan garantáljuk és fejlesszük az ifjúsági munka nyújtását és gyakorlati megvalósítását. Magját az ifjúsági szervezetek, ifjúsági szolgálatok és ifjúságsegítők képezik, akik a releváns érdekeltekkel közösen tervezik meg és hajtják végre azokat a tényeken alapuló és eredményorientált terveket és programokat, melyek megfelelnek a fiatalok érdeklődésének, igényeinek és tapasztalatainak. A minőségorientált ifjúsági munka eredményeként a fiataloknak maximálisan ki kell tudniuk aknázni az ifjúsági munkában való részvételükben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

12.

A minőségorientált ifjúsági munka kötelezettségvállalás amellett, hogy a fiatalok számára folyamatosan garantáljuk és fejlesszük az ifjúsági munka nyújtását és gyakorlati megvalósítását. Magját az ifjúsági szervezetek, ifjúsági szolgálatok és ifjúságsegítők képezik, akik a releváns érdekeltekkel közösen tervezik meg és hajtják végre azokat a tényeken alapuló és eredményorientált terveket és programokat, melyek megfelelnek a fiatalok érdeklődésének, igényeinek és tapasztalatainak. A minőségorientált ifjúsági munka eredményeként a fiataloknak maximálisan ki kell tudniuk aknázni az ifjúsági munkában való részvételükben rejlő lehetőségeket;

ÚGY VÉLIK, HOGY:

| 13. | A társadalmi befogadásnak minden fiatalra ki kell terjednie – az őket érintő problémákat is beleértve –, különös hangsúlyt helyezve a hátrányos helyzetű fiatalokra.
  Az ifjúsági munkában a szakpolitikai célkitűzések – köztük a társadalmi befogadás – előmozdítása tekintetében rejlő potenciált tovább lehetne optimalizálni egy olyan minőségközpontú és tényeken alapuló megközelítés révén, amely az ifjúságimunka-programok kialakítása és végrehajtása során a fiatalokat helyezi előtérbe. Ez a megközelítés oly módon támogatja a fiatalok részvételét, fejlődését és előrehaladását, hogy közben fokozza erősségeiket, megerősíti ellenállóképességüket és kompetenciáikat, valamint elismeri az egyéni, közösségi és társadalmi tőke kialakítása szempontjából bennük rejlő potenciált. A minőségorientált ifjúsági munka átfogó jellegű: a fiatalok számára hasznos, javítja az ifjúsági munka gyakorlatát, és a tágabb szakpolitikai célkitűzéseket is előmozdítja;






  a) | Az ifjúsági munka a fiatalokkal életüknek a fejlődésük szempontjából jelentős szakaszában foglalkozik, és ezért ideálisak a feltételek ahhoz, hogy fokozza a fiatalok (személyes, társadalmi, oktatási, szakképzési és foglalkoztatási) fejlődését, jólétét és társadalmi befogadását; |
| --- | --- | --- |

13.

A társadalmi befogadásnak minden fiatalra ki kell terjednie – az őket érintő problémákat is beleértve –, különös hangsúlyt helyezve a hátrányos helyzetű fiatalokra.

Az ifjúsági munkában a szakpolitikai célkitűzések – köztük a társadalmi befogadás – előmozdítása tekintetében rejlő potenciált tovább lehetne optimalizálni egy olyan minőségközpontú és tényeken alapuló megközelítés révén, amely az ifjúságimunka-programok kialakítása és végrehajtása során a fiatalokat helyezi előtérbe. Ez a megközelítés oly módon támogatja a fiatalok részvételét, fejlődését és előrehaladását, hogy közben fokozza erősségeiket, megerősíti ellenállóképességüket és kompetenciáikat, valamint elismeri az egyéni, közösségi és társadalmi tőke kialakítása szempontjából bennük rejlő potenciált. A minőségorientált ifjúsági munka átfogó jellegű: a fiatalok számára hasznos, javítja az ifjúsági munka gyakorlatát, és a tágabb szakpolitikai célkitűzéseket is előmozdítja;

a)

Az ifjúsági munka a fiatalokkal életüknek a fejlődésük szempontjából jelentős szakaszában foglalkozik, és ezért ideálisak a feltételek ahhoz, hogy fokozza a fiatalok (személyes, társadalmi, oktatási, szakképzési és foglalkoztatási) fejlődését, jólétét és társadalmi befogadását;

| b) | Az ifjúsági munka a fiataloknak tapasztalatot és lehetőségeket nyújt, és egyszerre biztosít célzott támogatást és mindenki számára nyitott tevékenységeket, melyek fokozhatják a fiatalok kompetenciáit, egyben segítve leküzdeni a rájuk váró akadályokat. Továbbá különleges szerepet tölthet be a hátrányos helyzetű fiatalok számára, illetve a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő (NEET-) fiatalok számára; |
| --- | --- |

b)

Az ifjúsági munka a fiataloknak tapasztalatot és lehetőségeket nyújt, és egyszerre biztosít célzott támogatást és mindenki számára nyitott tevékenységeket, melyek fokozhatják a fiatalok kompetenciáit, egyben segítve leküzdeni a rájuk váró akadályokat. Továbbá különleges szerepet tölthet be a hátrányos helyzetű fiatalok számára, illetve a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő (NEET-) fiatalok számára;

| c) | Az ifjúsági munka szerveződése nem egyöntetű: ezt a gazdag (ágazati, szervezeti és tematikus) sokrétűséget nem szabad figyelmen kívül hagyni; |
| --- | --- |

c)

Az ifjúsági munka szerveződése nem egyöntetű: ezt a gazdag (ágazati, szervezeti és tematikus) sokrétűséget nem szabad figyelmen kívül hagyni;

| d) | Az ifjúsági munkának pontosan meghatározott helye kell, hogy legyen az oktatás és az egész életen át tartó tanulás egymásba kapcsolódó folyamatában, és ki kell terjednie a nem formális és az informális tanulás területére is. Ennek meghatározásakor a jelenleginél nagyobb mértékben kell elismerni az ifjúsági munkában a fiatalok igényeinek teljesítése tekintetében rejlő potenciált, valamint hangsúlyozni kell az ifjúsági munka által a befogadó társadalom kialakításában betöltött szerepet; |
| --- | --- |

d)

Az ifjúsági munkának pontosan meghatározott helye kell, hogy legyen az oktatás és az egész életen át tartó tanulás egymásba kapcsolódó folyamatában, és ki kell terjednie a nem formális és az informális tanulás területére is. Ennek meghatározásakor a jelenleginél nagyobb mértékben kell elismerni az ifjúsági munkában a fiatalok igényeinek teljesítése tekintetében rejlő potenciált, valamint hangsúlyozni kell az ifjúsági munka által a befogadó társadalom kialakításában betöltött szerepet;

| e) | Az ifjúsági munkával kapcsolatos politika és az ifjúsági munka hozzáférhetőségének, láthatóságának, hatásainak és eredményességének növeléséhez fontos eszközt jelenthet egy tényeken alapuló, minőségorientált megközelítés; |
| --- | --- |

e)

Az ifjúsági munkával kapcsolatos politika és az ifjúsági munka hozzáférhetőségének, láthatóságának, hatásainak és eredményességének növeléséhez fontos eszközt jelenthet egy tényeken alapuló, minőségorientált megközelítés;

| f) | A minőségorientált ifjúsági munkához hozzátartozhatnak a megfelelő, önértékelésen vagy egymás értékelésén alapuló értékelési rendszerek, amelyek eredményeit – amennyiben megvalósítható – külső értékelés során validálják. E rendszerek támogatják az ifjúsági munkával foglalkozó szervezeteket, programokat és tevékenységeket, és segítségükkel növelhető a szervezeti kapacitás és a hatékonyság, és világosan tájékoztatni lehet a nyilvánosságot az ifjúsági munka lehetőségeiről és hatásairól; |
| --- | --- |

f)

A minőségorientált ifjúsági munkához hozzátartozhatnak a megfelelő, önértékelésen vagy egymás értékelésén alapuló értékelési rendszerek, amelyek eredményeit – amennyiben megvalósítható – külső értékelés során validálják. E rendszerek támogatják az ifjúsági munkával foglalkozó szervezeteket, programokat és tevékenységeket, és segítségükkel növelhető a szervezeti kapacitás és a hatékonyság, és világosan tájékoztatni lehet a nyilvánosságot az ifjúsági munka lehetőségeiről és hatásairól;

| g) | A minőségorientált rendszerek biztosítják, hogy a fiatalok véleménye központi helyet kapjon az ifjúságimunka-programok tervezésében és végrehajtásában annak érdekében, hogy a szervezetek, programok és tevékenységek megfeleljenek a fiatalok igényeinek és törekvéseinek; |
| --- | --- |

g)

A minőségorientált rendszerek biztosítják, hogy a fiatalok véleménye központi helyet kapjon az ifjúságimunka-programok tervezésében és végrehajtásában annak érdekében, hogy a szervezetek, programok és tevékenységek megfeleljenek a fiatalok igényeinek és törekvéseinek;

| h) | A minőségorientált rendszerek segítenek az ifjúságsegítőknek gyakorlataik és készségeik fejlesztésében azzal, hogy struktúrát és teret biztosítanak a gondolkodás, a párbeszéd és a cselekvés számára; |
| --- | --- |

h)

A minőségorientált rendszerek segítenek az ifjúságsegítőknek gyakorlataik és készségeik fejlesztésében azzal, hogy struktúrát és teret biztosítanak a gondolkodás, a párbeszéd és a cselekvés számára;

| i) | Az ifjúsági munka esetében nagy hangsúly van a személyes és szociális fejlődésen, ezáltal e tevékenység sok, a fiatalokra vonatkozó szakpolitikai eredményhez is hozzájárul, főként az oktatás, a képzés, az egészségügy és a foglalkoztatás, illetve a kultúrában és a sportban való részvétel terén. Az ifjúsági munka sajátos funkcióinak elismerése mellett nagyobb hangsúlyt lehetne fektetni annak feltérképezésére, hogy miként tud e tevékenység hozzájárulni az ezeken a tágabb szakpolitikai területeken végzett munkához; |
| --- | --- |

i)

Az ifjúsági munka esetében nagy hangsúly van a személyes és szociális fejlődésen, ezáltal e tevékenység sok, a fiatalokra vonatkozó szakpolitikai eredményhez is hozzájárul, főként az oktatás, a képzés, az egészségügy és a foglalkoztatás, illetve a kultúrában és a sportban való részvétel terén. Az ifjúsági munka sajátos funkcióinak elismerése mellett nagyobb hangsúlyt lehetne fektetni annak feltérképezésére, hogy miként tud e tevékenység hozzájárulni az ezeken a tágabb szakpolitikai területeken végzett munkához;

A FIATALOK FEJLŐDÉSÉT, JÓLÉTÉT ÉS TÁRSADALMI BEFOGADÁSÁT CÉLZÓ, MINŐSÉGORIENTÁLT IFJÚSÁGI MUNKA BIZTOSÍTÁSA ÉS ÖSZTÖNZÉSE VONATKOZÁSÁBAN A KÖVETKEZŐ PRIORITÁSOKAT NEVEZIK MEG:

| 14. | Az alábbi prioritásokat kell megvalósítani annak biztosítása érdekében, hogy az ifjúsági munka megfeleljen a fiatalok érdeklődésének és igényeinek, valamint hogy optimálisan járulhasson hozzá a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához:






  a) | Hangsúlyozni kell, hogy az ifjúsági munka fontos kiegészítő pozíciót foglal el az oktatás és az egész életen át tartó tanulás egymásba kapcsolódó folyamatában, és célja, hogy életre szóló tapasztalatokkal vértezze fel a fiatalokat; |
| --- | --- | --- |

14.

Az alábbi prioritásokat kell megvalósítani annak biztosítása érdekében, hogy az ifjúsági munka megfeleljen a fiatalok érdeklődésének és igényeinek, valamint hogy optimálisan járulhasson hozzá a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához:

a)

Hangsúlyozni kell, hogy az ifjúsági munka fontos kiegészítő pozíciót foglal el az oktatás és az egész életen át tartó tanulás egymásba kapcsolódó folyamatában, és célja, hogy életre szóló tapasztalatokkal vértezze fel a fiatalokat;

| b) | Támogatni kell azt, hogy az ifjúságpolitika (a prioritások meghatározásának módja), az ifjúsági munka nyújtása (a szervezetek, programok és tevékenységek megszervezésének mikéntje) és annak gyakorlati megvalósítása (a szervezetek kialakításának, a programok és tevékenységek végrehajtásának módja) jobban igazodjanak egymáshoz. Ehhez ösztönözni kell a szakpolitikai, a kutatási, a gyakorlati és az ifjúsági szereplők csoportjai közötti szorosabb együttműködést és az ismeretek megosztását, ami által az ifjúsági munka jobban koordinált, tényeken alapuló válaszlépéseket tud tenni; |
| --- | --- |

b)

Támogatni kell azt, hogy az ifjúságpolitika (a prioritások meghatározásának módja), az ifjúsági munka nyújtása (a szervezetek, programok és tevékenységek megszervezésének mikéntje) és annak gyakorlati megvalósítása (a szervezetek kialakításának, a programok és tevékenységek végrehajtásának módja) jobban igazodjanak egymáshoz. Ehhez ösztönözni kell a szakpolitikai, a kutatási, a gyakorlati és az ifjúsági szereplők csoportjai közötti szorosabb együttműködést és az ismeretek megosztását, ami által az ifjúsági munka jobban koordinált, tényeken alapuló válaszlépéseket tud tenni;

| c) | Ösztönözni kell az olyan mechanizmusok működését, amelyek biztosítják, hogy az ifjúsági munka tényeken alapuljon, valamint minőség- és eredményorientált legyen; |
| --- | --- |

c)

Ösztönözni kell az olyan mechanizmusok működését, amelyek biztosítják, hogy az ifjúsági munka tényeken alapuljon, valamint minőség- és eredményorientált legyen;

| d) | Ki kell dolgozni az ifjúsági munkában alkalmazandó támogató jellegű minőségi kereteket, többek között az értékelést szolgáló eszközöket, hogy maximalizálni lehessen a fiatalok fejlődésére, jólétére és társadalmi befogadására kifejtett hatást. E kereteket megfelelően kell megvalósítani, támogatni és kommunikálni, és azokba valamennyi érdekeltet, így a fiatalokat is be kell vonni; |
| --- | --- |

d)

Ki kell dolgozni az ifjúsági munkában alkalmazandó támogató jellegű minőségi kereteket, többek között az értékelést szolgáló eszközöket, hogy maximalizálni lehessen a fiatalok fejlődésére, jólétére és társadalmi befogadására kifejtett hatást. E kereteket megfelelően kell megvalósítani, támogatni és kommunikálni, és azokba valamennyi érdekeltet, így a fiatalokat is be kell vonni;

| e) | Annak biztosítására kell törekedni, hogy az ifjúsági munkára vonatkozó (annak nyújtását és gyakorlati megvalósítását célzó) kezdeményezésekben helyet kapjanak a fiatalok véleményei és törekvései, ezzel inkluzív teret biztosítva fejlődésükhöz és fokozott társadalmi szerepvállalásukhoz; |
| --- | --- |

e)

Annak biztosítására kell törekedni, hogy az ifjúsági munkára vonatkozó (annak nyújtását és gyakorlati megvalósítását célzó) kezdeményezésekben helyet kapjanak a fiatalok véleményei és törekvései, ezzel inkluzív teret biztosítva fejlődésükhöz és fokozott társadalmi szerepvállalásukhoz;

| f) | Az ifjúsági munka jól körülhatárolható szerepének és sajátos hatásának tiszteletben tartása mellett meg kell határozni és el kell ismerni, hogy melyek azok a személyes, szociális és szakmai készségek és kompetenciák, amelyek az ifjúsági munkában való részvétel nyomán alakulnak ki a fiatalokban, hogy ki lehessen domborítani az ifjúsági munkának a szakpolitikai és gyakorlati területekre kifejtett hatását; |
| --- | --- |

f)

Az ifjúsági munka jól körülhatárolható szerepének és sajátos hatásának tiszteletben tartása mellett meg kell határozni és el kell ismerni, hogy melyek azok a személyes, szociális és szakmai készségek és kompetenciák, amelyek az ifjúsági munkában való részvétel nyomán alakulnak ki a fiatalokban, hogy ki lehessen domborítani az ifjúsági munkának a szakpolitikai és gyakorlati területekre kifejtett hatását;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, A BIZOTTSÁGOT ÉS AZ ELNÖKSÉGEKET, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT KELLŐKÉPPEN FIGYELEMBE VÉVE:

| 15. | A nyitott koordinációs módszer segítségével mozdítsák elő a szakpolitika és a gyakorlat szintjén egyaránt az ifjúsággal kapcsolatos területekkel – így az egészségüggyel, az oktatással és képzéssel, a foglalkoztatással, a kultúrával és a sporttal – fennálló kapcsolatok megerősítését; |
| --- | --- |

15.

A nyitott koordinációs módszer segítségével mozdítsák elő a szakpolitika és a gyakorlat szintjén egyaránt az ifjúsággal kapcsolatos területekkel – így az egészségüggyel, az oktatással és képzéssel, a foglalkoztatással, a kultúrával és a sporttal – fennálló kapcsolatok megerősítését;

| 16. | Ösztönözzék, hogy az ifjúsági munka megszervezése és gyakorlati megvalósítása során a hangsúly a minőségen és az olyan ifjúságimunka-eredmények elérésén legyen, amelyek hozzájárulnak a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához; |
| --- | --- |

16.

Ösztönözzék, hogy az ifjúsági munka megszervezése és gyakorlati megvalósítása során a hangsúly a minőségen és az olyan ifjúságimunka-eredmények elérésén legyen, amelyek hozzájárulnak a fiatalok fejlődéséhez, jólétéhez és társadalmi befogadásához;

| 17. | Támogassák a fokozottabb együttműködést az ifjúsági munkában érdekelt valamennyi fél (különösen a kutatók, politikai döntéshozók, civil társadalmi szervezetek, a szakemberek és fiatalok) között annak érdekében, hogy fel lehessen tárni a minőségorientált ifjúsági munka által magukra a fiatalokra, az ifjúsági ágazatra és a kapcsolódó szakpolitikai területekre gyakorolt hatást, például a minőségorientált ifjúsági munka hatására vonatkozó tények összegyűjtése révén, valamint a nem formális és az informális tanulás nemzeti és uniós szintű elismerésének és validálásának elősegítése és fokozása által; |
| --- | --- |

17.

Támogassák a fokozottabb együttműködést az ifjúsági munkában érdekelt valamennyi fél (különösen a kutatók, politikai döntéshozók, civil társadalmi szervezetek, a szakemberek és fiatalok) között annak érdekében, hogy fel lehessen tárni a minőségorientált ifjúsági munka által magukra a fiatalokra, az ifjúsági ágazatra és a kapcsolódó szakpolitikai területekre gyakorolt hatást, például a minőségorientált ifjúsági munka hatására vonatkozó tények összegyűjtése révén, valamint a nem formális és az informális tanulás nemzeti és uniós szintű elismerésének és validálásának elősegítése és fokozása által;

| 18. | Biztosítsák és ösztönözzék oktatási, civil társadalmi és minőségorientált ifjúsági kezdeményezések révén, hogy a fiatalok részt vegyenek a demokratikus életben, és hogy a meglévő és új eszközök révén járuljanak hozzá a szakpolitika alakításához, ezzel fokozva fejlődésüket, jólétüket és társadalmi befogadásukat; |
| --- | --- |

18.

Biztosítsák és ösztönözzék oktatási, civil társadalmi és minőségorientált ifjúsági kezdeményezések révén, hogy a fiatalok részt vegyenek a demokratikus életben, és hogy a meglévő és új eszközök révén járuljanak hozzá a szakpolitika alakításához, ezzel fokozva fejlődésüket, jólétüket és társadalmi befogadásukat;

| 19. | Mozdítsák elő a tapasztalati úton történő tanulást és a készségfejlesztést – egyebek mellett a fiatalok más területekre is átvihető készségeinek fejlesztését –, mégpedig minőségorientált ifjúságimunka-lehetőségek és -programok kidolgozásával, valamint az említett készségek és kompetenciák elismerésével és validálásával; |
| --- | --- |

19.

Mozdítsák elő a tapasztalati úton történő tanulást és a készségfejlesztést – egyebek mellett a fiatalok más területekre is átvihető készségeinek fejlesztését –, mégpedig minőségorientált ifjúságimunka-lehetőségek és -programok kidolgozásával, valamint az említett készségek és kompetenciák elismerésével és validálásával;

| 20. | Támogassák az ifjúsági ágazatot struktúráinak, munkamódszereinek és kommunikációs csatornáinak kialakításában, hogy még több fiatalhoz – különösen a társadalmi kirekesztődés veszélyének kitett fiatalokhoz – eljuthasson; |
| --- | --- |

20.

Támogassák az ifjúsági ágazatot struktúráinak, munkamódszereinek és kommunikációs csatornáinak kialakításában, hogy még több fiatalhoz – különösen a társadalmi kirekesztődés veszélyének kitett fiatalokhoz – eljuthasson;

| 21. | Ösztönözzék és támogassák az önkéntes részvételt az ifjúsági munka megszervezésében, hogy ezáltal is nőjön a diverzitás, erősödjön a társadalmi befogadás, és társadalmi tőke halmozódjon fel; |
| --- | --- |

21.

Ösztönözzék és támogassák az önkéntes részvételt az ifjúsági munka megszervezésében, hogy ezáltal is nőjön a diverzitás, erősödjön a társadalmi befogadás, és társadalmi tőke halmozódjon fel;

| 22. | A hatékony ifjúsági munka támogatására igénybe vehető finanszírozási lehetőségek maximalizálásával növeljék a minőségorientált ifjúsági munka szerepét; |
| --- | --- |

22.

A hatékony ifjúsági munka támogatására igénybe vehető finanszírozási lehetőségek maximalizálásával növeljék a minőségorientált ifjúsági munka szerepét;

| 23. | A releváns programokon, platformokon és erőforrástárakon keresztül bátorítsák a minőségorientált ifjúsági munkával kapcsolatos jó gyakorlati megoldások uniós és nemzetközi cseréjét, a képzéseket, a készségek megszerzését és az egymástól való tanulást; |
| --- | --- |

23.

A releváns programokon, platformokon és erőforrástárakon keresztül bátorítsák a minőségorientált ifjúsági munkával kapcsolatos jó gyakorlati megoldások uniós és nemzetközi cseréjét, a képzéseket, a készségek megszerzését és az egymástól való tanulást;

| 24. | Állítsanak fel tematikus szakértői csoportot, amely megvizsgálja az ifjúsági munkára vonatkozóan az uniós tagállamokban létező minőségbiztosítási rendszereket, hogy feltérképezze, milyen lehetőségek nyílnak közös mutatók vagy keretek kidolgozására. E csoport munkájához forrásként szolgál majd az Európai Bizottság közeljövőben elkészülő tanulmánya. A munka eredményéről a csoport egy javaslatokat is tartalmazó jelentésben számol majd be az ifjúsági munkacsoportnak. A tematikus szakértői csoport számára javasolt feladatok és tagsági kritériumok tervezetének vázlatos bemutatását a melléklet tartalmazza; |
| --- | --- |

24.

Állítsanak fel tematikus szakértői csoportot, amely megvizsgálja az ifjúsági munkára vonatkozóan az uniós tagállamokban létező minőségbiztosítási rendszereket, hogy feltérképezze, milyen lehetőségek nyílnak közös mutatók vagy keretek kidolgozására. E csoport munkájához forrásként szolgál majd az Európai Bizottság közeljövőben elkészülő tanulmánya. A munka eredményéről a csoport egy javaslatokat is tartalmazó jelentésben számol majd be az ifjúsági munkacsoportnak. A tematikus szakértői csoport számára javasolt feladatok és tagsági kritériumok tervezetének vázlatos bemutatását a melléklet tartalmazza;

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 25. | Törekedjen arra, hogy az ifjúsági munka értékéről készítendő tanulmányainak megállapításaira alapozva meghatározza, hogy milyen kezdeményezésekre van szükség ahhoz, hogy az ifjúsági munka minőségorientált és hatékony legyen; |
| --- | --- |

25.

Törekedjen arra, hogy az ifjúsági munka értékéről készítendő tanulmányainak megállapításaira alapozva meghatározza, hogy milyen kezdeményezésekre van szükség ahhoz, hogy az ifjúsági munka minőségorientált és hatékony legyen;

| 26. | Vegye figyelembe az e területen készült egyéb kutatásokat és kezdeményezéseket; terjessze az eredményeket és fejlessze a szakpolitikában, a kutatásban, a gyakorlatban tevékenykedők és az ifjúsági közösség, valamint a kapcsolódó szakpolitikai területeken tevékenykedők ismereteit; |
| --- | --- |

26.

Vegye figyelembe az e területen készült egyéb kutatásokat és kezdeményezéseket; terjessze az eredményeket és fejlessze a szakpolitikában, a kutatásban, a gyakorlatban tevékenykedők és az ifjúsági közösség, valamint a kapcsolódó szakpolitikai területeken tevékenykedők ismereteit;

| 27. | Mérlegelje az ifjúsági munka értékéről a közeljövőben elkészítendő tanulmányt és a minőségorientált ifjúsági munkával foglalkozó tematikus szakértői csoport eredményeit követő intézkedéseket. |
| --- | --- |

27.

Mérlegelje az ifjúsági munka értékéről a közeljövőben elkészítendő tanulmányt és a minőségorientált ifjúsági munkával foglalkozó tematikus szakértői csoport eredményeit követő intézkedéseket.

---

(1)  A Tanács 2009. november 27-i állásfoglalása az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) (HL C 311., 2009.12.19., 1. o.), valamint a Tanács és a Bizottság 2012. évi közös jelentése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018) (HL C 394., 2012.12.20., 5. o.).

(2)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(3)  7808/13.

(4)  A nem formális és informális tanulás fogalommeghatározásához lásd: a Tanács 2012. december 20-i tanácsi ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22.).

(5)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2010. november 19-én elfogadott állásfoglalása az ifjúsági munkáról, 3. o.

---

MELLÉKLET

Tervezet – Az Európai Unió tagállamai és a Bizottság által felállítandó tematikus szakértői csoport feladatai és javasolt tagsági kritériumai

Cél

A cél az ifjúsági munka minőségbiztosítási rendszereinek vizsgálata az uniós tagállamokban, valamint annak feltárása, milyen lehetőségek nyílnak a közös mutatók vagy keretek kidolgozására. Ennek keretében a csoport feltérképezi az ifjúsági munka gyakorlatát, folyamatát és eredményeit, valamint a fiatalok szerepvállalására, fejlődésére és előrelépésére gyakorolt hatását.

Tagság

| — | A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt e tematikus szakértői csoport munkájában. A tagállamok bármikor csatlakozhatnak a csoporthoz. |
| --- | --- |

—

A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt e tematikus szakértői csoport munkájában. A tagállamok bármikor csatlakozhatnak a csoporthoz.

| — | A tagállamok a Bizottság közvetítésével olyan személyeket neveznek ki a csoportba, akik a területen tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek. A kinevezett tagok biztosítják, hogy a tagállami hatóságok és más érdekelt felek tájékoztatást kapjanak a szakértői csoport munkájának haladásáról. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a Bizottság közvetítésével olyan személyeket neveznek ki a csoportba, akik a területen tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek. A kinevezett tagok biztosítják, hogy a tagállami hatóságok és más érdekelt felek tájékoztatást kapjanak a szakértői csoport munkájának haladásáról.

| — | A tematikus szakértői csoport szükség esetén további tagok kinevezését kérheti. |
| --- | --- |

—

A tematikus szakértői csoport szükség esetén további tagok kinevezését kérheti.

| — | A tematikus szakértői csoport saját belátása szerint meghívhatja ezenfelül az ifjúsági terület érdekelt feleinek képviselőit, illetve a „Fiatalok lendületben” programban – vagy az azt követő programban – részt vevő nem uniós országok képviselőit. |
| --- | --- |

—

A tematikus szakértői csoport saját belátása szerint meghívhatja ezenfelül az ifjúsági terület érdekelt feleinek képviselőit, illetve a „Fiatalok lendületben” programban – vagy az azt követő programban – részt vevő nem uniós országok képviselőit.

Munkafolyamatok

| — | A tematikus szakértői csoport meghatározott feladatra és időre (legfeljebb 18 hónapra) jön létre. A feladatok részletes meghatározását, valamint a mérhető és teljesíthető eredményeket biztosító vázlatos munkaprogramot a csoport fogja kidolgozni. |
| --- | --- |

—

A tematikus szakértői csoport meghatározott feladatra és időre (legfeljebb 18 hónapra) jön létre. A feladatok részletes meghatározását, valamint a mérhető és teljesíthető eredményeket biztosító vázlatos munkaprogramot a csoport fogja kidolgozni.

| — | A tematikus szakértői csoport tagjai alakuló ülésükön elnököt és alelnököt választanak. |
| --- | --- |

—

A tematikus szakértői csoport tagjai alakuló ülésükön elnököt és alelnököt választanak.

| — | Az ülések helyszíne Brüsszel, azonban amennyire erre igény mutatkozik, alkalmanként a tagállamok is otthont adhatnak a csoport üléseinek. |
| --- | --- |

—

Az ülések helyszíne Brüsszel, azonban amennyire erre igény mutatkozik, alkalmanként a tagállamok is otthont adhatnak a csoport üléseinek.

| — | A Bizottság szakértelmével, valamint logisztikai és titkári feladatok ellátásával segíti a szakértői csoport megalakulását és működését. |
| --- | --- |

—

A Bizottság szakértelmével, valamint logisztikai és titkári feladatok ellátásával segíti a szakértői csoport megalakulását és működését.

| — | A csoport rendszeresen tájékoztatja az ifjúsági munkacsoportot a munka haladásáról. |
| --- | --- |

—

A csoport rendszeresen tájékoztatja az ifjúsági munkacsoportot a munka haladásáról.

| — | A szakértői csoport az ajánlásokat is tartalmazó zárójelentését az ifjúsági munkacsoport elé terjeszti, hogy ezzel is hozzájáruljon az ifjúsági munkához kapcsolódó szakpolitikának és a szolgáltatások megszervezésének fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

—

A szakértői csoport az ajánlásokat is tartalmazó zárójelentését az ifjúsági munkacsoport elé terjeszti, hogy ezzel is hozzájáruljon az ifjúsági munkához kapcsolódó szakpolitikának és a szolgáltatások megszervezésének fejlesztéséhez.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/10

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sportolók kettős karrierjéről

2013/C 168/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE:

arra, hogy a Tanács 2011. május 20-án a 2011 és 2014 közötti időszakra szóló uniós munkatervet fogadott el a sportra vonatkozóan, amelyben hangsúlyozta az oktatás, a képzés és a képesítések szerepét a sportban, továbbá életre hívta a sportoktatási és -képzési szakértői csoportot, amely megbízást kapott a kettős karrierekre vonatkozó európai iránymutatások javaslatának kidolgozására;

ÜDVÖZÖLVE:

a sportolók kettős karrierjére vonatkozó uniós iránymutatásokat, amelyeket a tagállamok és a Bizottság szakértőiből álló sportoktatási és -képzési csoport készített a kettős karrierekkel foglalkozó ad hoc szakértői csoport javaslata alapján, és amelyek több szakpolitikai intézkedést szorgalmaznak a sportolói kettős karrierek támogatása érdekében (1);

FIGYELEMBE VÉVE AZ ALÁBBIAKAT:

| 1. | e tanácsi következtetések tekintetében a „sportoló” kifejezés női vagy férfi „tehetséges sportoló” vagy „élsportoló” jelentésben értendő, beleértve – tiszteletben tartva a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt – a fogyatékossággal élő sportolókat is;






  — | „tehetséges sportolón” olyan sportolókat kell érteni, akiket egy sportszervezet, irányító szerv vagy az állam olyan sportolókként ismer el, akikben megvan a lehetőség élsportolói pályafutás folytatására, |
| --- | --- | --- |

1.

e tanácsi következtetések tekintetében a „sportoló” kifejezés női vagy férfi „tehetséges sportoló” vagy „élsportoló” jelentésben értendő, beleértve – tiszteletben tartva a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt – a fogyatékossággal élő sportolókat is;

—

„tehetséges sportolón” olyan sportolókat kell érteni, akiket egy sportszervezet, irányító szerv vagy az állam olyan sportolókként ismer el, akikben megvan a lehetőség élsportolói pályafutás folytatására,

| — | „élsportolón” olyan sportolókat kell érteni, akik hivatásos szerződéses viszonyban állnak egy sporttal foglalkozó munkáltatóval vagy egy sportszervezettel, vagy akiket egy sportszervezet, egy irányító szerv vagy az állam bizonyított sikereik és eredményeik alapján élsportolóként ismert el; |
| --- | --- |

—

„élsportolón” olyan sportolókat kell érteni, akik hivatásos szerződéses viszonyban állnak egy sporttal foglalkozó munkáltatóval vagy egy sportszervezettel, vagy akiket egy sportszervezet, egy irányító szerv vagy az állam bizonyított sikereik és eredményeik alapján élsportolóként ismert el;

| 2. | a „kettős karrier” fogalma alatt azt kell érteni, hogy a sportolók – kedélyállapotuk, egészségük, oktatási és szakmai érdekeik védelme érdekében – rugalmasan, ésszerűtlen személyes erőfeszítések nélkül össze tudják egyeztetni a sportolói pályafutásukat a tanulmányaikkal, illetve a munkájukkal, anélkül hogy célkitűzéseik megvalósulása e két terület bármelyikén veszélybe kerülne, kiemelt figyelmet fordítva a fiatal sportolók formális oktatásban való folyamatos részvételére; |
| --- | --- |

2.

a „kettős karrier” fogalma alatt azt kell érteni, hogy a sportolók – kedélyállapotuk, egészségük, oktatási és szakmai érdekeik védelme érdekében – rugalmasan, ésszerűtlen személyes erőfeszítések nélkül össze tudják egyeztetni a sportolói pályafutásukat a tanulmányaikkal, illetve a munkájukkal, anélkül hogy célkitűzéseik megvalósulása e két terület bármelyikén veszélybe kerülne, kiemelt figyelmet fordítva a fiatal sportolók formális oktatásban való folyamatos részvételére;

| 3. | biztosítani kell, hogy a legmagasabb szintű sporteredmények elérését össze lehessen egyeztetni tanulmányok folytatásával és munkahelyi pályafutással, ahol a sportolók erősségeiket kamatoztatva további hozzájárulást nyújthatnak a társadalomnak. A sportolók a sportolói tevékenységük révén ismereteket, készségeket és kompetenciákat sajátítanak el; a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlás (2) alapot ad a tagállamoknak ezek elismerésére és érvényesítésére; |
| --- | --- |

3.

biztosítani kell, hogy a legmagasabb szintű sporteredmények elérését össze lehessen egyeztetni tanulmányok folytatásával és munkahelyi pályafutással, ahol a sportolók erősségeiket kamatoztatva további hozzájárulást nyújthatnak a társadalomnak. A sportolók a sportolói tevékenységük révén ismereteket, készségeket és kompetenciákat sajátítanak el; a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlás (2) alapot ad a tagállamoknak ezek elismerésére és érvényesítésére;

| 4. | a sportolók kettős karrierjének ösztönzése az Európa 2020 stratégia (3) több céljának eléréséhez hozzájárul (így a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez, a felsőfokú végzettséggel rendelkezők számának növeléséhez és a jobb foglalkoztathatósághoz), továbbá eredményesebbé teszi a sportpolitikákat, mivel több sportolót tart a sport világában; |
| --- | --- |

4.

a sportolók kettős karrierjének ösztönzése az Európa 2020 stratégia (3) több céljának eléréséhez hozzájárul (így a korai iskolaelhagyás megelőzéséhez, a felsőfokú végzettséggel rendelkezők számának növeléséhez és a jobb foglalkoztathatósághoz), továbbá eredményesebbé teszi a sportpolitikákat, mivel több sportolót tart a sport világában;

| 5. | a sportolók egyre nagyobb mértékben edzenek, illetve versenyeznek rendszeresen külföldön, ami miatt összetettebb feladattá válik a sportolói pályafutás és a tanulmányok, valamint a munkahelyi pályafutás összeegyeztetése. E sportolók az európai lakosság nemzetközileg egyik legmobilisabb szeletét jelentik; |
| --- | --- |

5.

a sportolók egyre nagyobb mértékben edzenek, illetve versenyeznek rendszeresen külföldön, ami miatt összetettebb feladattá válik a sportolói pályafutás és a tanulmányok, valamint a munkahelyi pályafutás összeegyeztetése. E sportolók az európai lakosság nemzetközileg egyik legmobilisabb szeletét jelentik;

| 6. | a sportolók nagymértékben meghatározzák a sportról és a testmozgásról alkotott képet, olyan pozitív értékeket közvetítenek a társadalom felé, mint a tisztességesség és az eredmények elérése iránti elhivatottság, továbbá példaképül szolgálnak a fiatal sportolók toborzása tekintetében. Emellett hazájuk fontos képviselői is. Ebben az összefüggésben minden sportszervezet és kormány felelősséggel tartozik annak lehetővé tételéért, hogy a sportolók sikeresen alakítsanak ki kettős pályafutást annak érdekében, hogy sportolói pályafutásuk befejeződését követően ne kerüljenek hátrányba (4); |
| --- | --- |

6.

a sportolók nagymértékben meghatározzák a sportról és a testmozgásról alkotott képet, olyan pozitív értékeket közvetítenek a társadalom felé, mint a tisztességesség és az eredmények elérése iránti elhivatottság, továbbá példaképül szolgálnak a fiatal sportolók toborzása tekintetében. Emellett hazájuk fontos képviselői is. Ebben az összefüggésben minden sportszervezet és kormány felelősséggel tartozik annak lehetővé tételéért, hogy a sportolók sikeresen alakítsanak ki kettős pályafutást annak érdekében, hogy sportolói pályafutásuk befejeződését követően ne kerüljenek hátrányba (4);

| 7. | a gyermekeket célzó sporttevékenységeket mindenkor a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban kell végrehajtani. Különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a gyermekek felkészítése az élsportban való részvételre ne legyen hátrányos vagy káros testi, szociális vagy érzelmi jóllétükre (4); |
| --- | --- |

7.

a gyermekeket célzó sporttevékenységeket mindenkor a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban kell végrehajtani. Különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a gyermekek felkészítése az élsportban való részvételre ne legyen hátrányos vagy káros testi, szociális vagy érzelmi jóllétükre (4);

| 8. | az európai élsportban részt vevő sportolók oktatásával és támogatásával foglalkozó szolgálatok színvonalával kapcsolatban az alábbiak jelentik a legnagyobb kihívásokat:






  — | a sportolók fejlődésének garantálása (a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban), főként az olyan sportágakban, amelyekben korai a specializálódás, valamint az olyan sportoló fiatalok esetében, akik oktatásban és képzésben vesznek részt, |
| --- | --- | --- |

8.

az európai élsportban részt vevő sportolók oktatásával és támogatásával foglalkozó szolgálatok színvonalával kapcsolatban az alábbiak jelentik a legnagyobb kihívásokat:

—

a sportolók fejlődésének garantálása (a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban), főként az olyan sportágakban, amelyekben korai a specializálódás, valamint az olyan sportoló fiatalok esetében, akik oktatásban és képzésben vesznek részt,

| — | az edzések és az oktatás, valamint későbbi életszakaszokban az edzések és a munkavégzés közötti egyensúly megteremtése, |
| --- | --- |

—

az edzések és az oktatás, valamint későbbi életszakaszokban az edzések és a munkavégzés közötti egyensúly megteremtése,

| — | a sportolók sportolói pályafutásának befejező szakasza, beleértve azokat a sportolókat is, akik a tervezettnél korábban hagyják abba a sportot (4); |
| --- | --- |

—

a sportolók sportolói pályafutásának befejező szakasza, beleértve azokat a sportolókat is, akik a tervezettnél korábban hagyják abba a sportot (4);

| 9. | ahhoz, hogy magas szinten versenyezhessenek, jelentős számú sportoló kényszerül a neki nyújtott sportfinanszírozás kiegészítésére, gyakran a család támogatásával, diákhitelekből, illetve rész- vagy teljes munkaidőben végzett munkával. Egyes sportolóknak nincs is lehetőségük bejutni a sport világába, mivel nehézséget okoz számukra az, hogy a sportolói pályafutást összeegyeztessék tanulmányaikkal és/vagy munkájukkal; |
| --- | --- |

9.

ahhoz, hogy magas szinten versenyezhessenek, jelentős számú sportoló kényszerül a neki nyújtott sportfinanszírozás kiegészítésére, gyakran a család támogatásával, diákhitelekből, illetve rész- vagy teljes munkaidőben végzett munkával. Egyes sportolóknak nincs is lehetőségük bejutni a sport világába, mivel nehézséget okoz számukra az, hogy a sportolói pályafutást összeegyeztessék tanulmányaikkal és/vagy munkájukkal;

| 10. | a sportolók számára nagy előnyökkel jár, ha a sportolói pályafutásukat össze tudják egyeztetni tanulmányaikkal vagy munkájukkal. Ezek az előnyök többek között az egészségükhöz (pl. kiegyensúlyozott életmód és kevesebb stressz), a fejlődésükhöz (pl. a sportban, az oktatásban és az élet más területein kamatoztatható készségek fejlesztése), valamint a társadalmi élethez kapcsolódnak (kiterjedtebb társadalmi hálózatokkal rendelkezhetnek, és több szociális támogatási rendszerhez férhetnek hozzá), továbbá ezen előnyök által a későbbi foglalkoztatási kilátásaik is nőnek; |
| --- | --- |

10.

a sportolók számára nagy előnyökkel jár, ha a sportolói pályafutásukat össze tudják egyeztetni tanulmányaikkal vagy munkájukkal. Ezek az előnyök többek között az egészségükhöz (pl. kiegyensúlyozott életmód és kevesebb stressz), a fejlődésükhöz (pl. a sportban, az oktatásban és az élet más területein kamatoztatható készségek fejlesztése), valamint a társadalmi élethez kapcsolódnak (kiterjedtebb társadalmi hálózatokkal rendelkezhetnek, és több szociális támogatási rendszerhez férhetnek hozzá), továbbá ezen előnyök által a későbbi foglalkoztatási kilátásaik is nőnek;

EZZEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN FELKÉRIK AZ EU TAGÁLLAMAIT, A SPORTSZERVEZETEKET ÉS AZ ÉRDEKELT FELEKET, HOGY SAJÁT HATÁS- ÉS FELELŐSSÉGI KÖRÜKBEN ELJÁRVA ÉS A SPORTSZERVEZETEK ÖNÁLLÓSÁGÁT SZEM ELŐTT TARTVA:

| 1. | a sportolók kettős karrierjére vonatkozó uniós iránymutatásokban szereplő elvek alapján dolgozzák ki a kettős karrierekre vonatkozó szakpolitikai keretet, és/vagy fogadjanak el nemzeti iránymutatásokat, és ebben a munkában minden érintett vegyen részt, így pl. a sport-, egészségügyi, oktatási, munkaügyi, védelmi, ifjúsági, belügy-, pénzügy- és egyéb minisztériumok, a sportszervezetek, az irányító szervek, az oktatási intézmények, a vállalkozások, a kereskedelmi és a munkaügyi kamarák, valamint a sportolói képviseleti szervek; |
| --- | --- |

1.

a sportolók kettős karrierjére vonatkozó uniós iránymutatásokban szereplő elvek alapján dolgozzák ki a kettős karrierekre vonatkozó szakpolitikai keretet, és/vagy fogadjanak el nemzeti iránymutatásokat, és ebben a munkában minden érintett vegyen részt, így pl. a sport-, egészségügyi, oktatási, munkaügyi, védelmi, ifjúsági, belügy-, pénzügy- és egyéb minisztériumok, a sportszervezetek, az irányító szervek, az oktatási intézmények, a vállalkozások, a kereskedelmi és a munkaügyi kamarák, valamint a sportolói képviseleti szervek;

| 2. | mozdítsák elő az együttműködést és megállapodások kötését az érintett érdekelt felek között a kettős karrierek kialakítása és megvalósítása terén; |
| --- | --- |

2.

mozdítsák elő az együttműködést és megállapodások kötését az érintett érdekelt felek között a kettős karrierek kialakítása és megvalósítása terén;

| 3. | ösztönözzék az ágazatközi együttműködést, és támogassák azokat az innovatív intézkedéseket és kutatási tevékenységeket, amelyek célja azonosítani és megoldani azokat a problémákat, amelyekkel a sportolók a tanulmányaik során vagy a munkahelyeiken szembenézni kényszerülnek; |
| --- | --- |

3.

ösztönözzék az ágazatközi együttműködést, és támogassák azokat az innovatív intézkedéseket és kutatási tevékenységeket, amelyek célja azonosítani és megoldani azokat a problémákat, amelyekkel a sportolók a tanulmányaik során vagy a munkahelyeiken szembenézni kényszerülnek;

| 4. | mozdítsák elő a kettős karrierekkel kapcsolatos legjobb gyakorlati módszerek és tapasztalatok cseréjét a tagállamok között helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

4.

mozdítsák elő a kettős karrierekkel kapcsolatos legjobb gyakorlati módszerek és tapasztalatok cseréjét a tagállamok között helyi, regionális és nemzeti szinten;

| 5. | biztosítsák, hogy amennyiben léteznek a kettős karriert támogató intézkedések, azokat egyformán alkalmazzák a női és férfi sportolók esetében, figyelembe véve a fogyatékossággal élő sportolók sajátos szükségleteit is; |
| --- | --- |

5.

biztosítsák, hogy amennyiben léteznek a kettős karriert támogató intézkedések, azokat egyformán alkalmazzák a női és férfi sportolók esetében, figyelembe véve a fogyatékossággal élő sportolók sajátos szükségleteit is;

| 6. | ösztönözzék a sportszervezeteket és az oktatási intézményeket annak biztosítására, hogy csak megfelelően képesített vagy képzett személyzet támogathassa munkája részeként vagy önkéntes alapon a kettős karriert folytató sportolókat; |
| --- | --- |

6.

ösztönözzék a sportszervezeteket és az oktatási intézményeket annak biztosítására, hogy csak megfelelően képesített vagy képzett személyzet támogathassa munkája részeként vagy önkéntes alapon a kettős karriert folytató sportolókat;

| 7. | szorgalmazzák a minőségi előírások használatát a sportakadémiákon és a magas színvonalú edzőközpontokban, például a kettős karrierekkel foglalkozó személyzetre, a biztonsági és a védelmi szabályokra, valamint a sportolók jogainak átláthatóságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

7.

szorgalmazzák a minőségi előírások használatát a sportakadémiákon és a magas színvonalú edzőközpontokban, például a kettős karrierekkel foglalkozó személyzetre, a biztonsági és a védelmi szabályokra, valamint a sportolók jogainak átláthatóságára vonatkozóan;

| 8. | a sportolók oktatását illetően:






  — | a kapcsolódó szakpolitikai és/vagy jogi kereteken belül biztosítsanak olyan kiigazított pályákat a sportolók számára, amelyek révén sporttevékenységüket összeegyeztethetik tanulmányaikkal, mégpedig lehetőség szerint az oktatási intézmények hálózatainak keretében. Kiigazított tanulmányi ciklusok, egyéni tanulási utak, a távoktatás és az e-oktatás, a kiegészítő mentorálás és a rugalmas vizsgaidőpontok segíthetnek e tekintetben, |
| --- | --- | --- |

8.

a sportolók oktatását illetően:

—

a kapcsolódó szakpolitikai és/vagy jogi kereteken belül biztosítsanak olyan kiigazított pályákat a sportolók számára, amelyek révén sporttevékenységüket összeegyeztethetik tanulmányaikkal, mégpedig lehetőség szerint az oktatási intézmények hálózatainak keretében. Kiigazított tanulmányi ciklusok, egyéni tanulási utak, a távoktatás és az e-oktatás, a kiegészítő mentorálás és a rugalmas vizsgaidőpontok segíthetnek e tekintetben,

| — | mérlegeljék annak előnyeit, hogy az edzőközpontokban, a sportiskolákban, a sportakadémiákon, a sportklubokban, a sportszövetségekben és/vagy az egyetemeken nemzeti szintű minőségi akkreditációs rendszert hoznak létre a kettős karrierekre irányuló szolgáltatásokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

mérlegeljék annak előnyeit, hogy az edzőközpontokban, a sportiskolákban, a sportakadémiákon, a sportklubokban, a sportszövetségekben és/vagy az egyetemeken nemzeti szintű minőségi akkreditációs rendszert hoznak létre a kettős karrierekre irányuló szolgáltatásokra vonatkozóan,

| — | mérlegeljék az oktatási intézmények támogatását abban, hogy nemzeti szinten és a tagállamok között együttműködést alakítsanak ki kiigazított oktatási programok és munkavállalási lehetőségek kidolgozásában, elsődlegesen pedig a képzettségi szintek – európai képesítési keretrendszer szerinti – egyenértékűségének megteremtése tekintetében, |
| --- | --- |

—

mérlegeljék az oktatási intézmények támogatását abban, hogy nemzeti szinten és a tagállamok között együttműködést alakítsanak ki kiigazított oktatási programok és munkavállalási lehetőségek kidolgozásában, elsődlegesen pedig a képzettségi szintek – európai képesítési keretrendszer szerinti – egyenértékűségének megteremtése tekintetében,

| — | mérlegeljenek olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik és előmozdítják a sportolók földrajzi mobilitását annak céljából, hogy összeegyeztethessék sportolói pályafutásukat külföldi oktatási programokkal, |
| --- | --- |

—

mérlegeljenek olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik és előmozdítják a sportolók földrajzi mobilitását annak céljából, hogy összeegyeztethessék sportolói pályafutásukat külföldi oktatási programokkal,

| — | az oktatási intézmények és a sportszervezetek közötti kapcsolatok ösztönzése révén mozdítsák elő képzési programok és/vagy képesítések kidolgozását a sportágazatban a sportolók számára, |
| --- | --- |

—

az oktatási intézmények és a sportszervezetek közötti kapcsolatok ösztönzése révén mozdítsák elő képzési programok és/vagy képesítések kidolgozását a sportágazatban a sportolók számára,

| — | a nemzeti képesítési keretrendszereken keresztül folytassák a sporthoz kapcsolódó kurzusok, képesítések és a kettős karriert segítő szolgálatokon belüli szakmák akkreditációjának hozzáigazítását az európai képesítési keretrendszerhez; |
| --- | --- |

—

a nemzeti képesítési keretrendszereken keresztül folytassák a sporthoz kapcsolódó kurzusok, képesítések és a kettős karriert segítő szolgálatokon belüli szakmák akkreditációjának hozzáigazítását az európai képesítési keretrendszerhez;

| 9. | a sportolók munkavállalását illetően:






  — | támogassanak olyan rendezvényeket (szemináriumokat, konferenciákat, munkaértekezletet, kapcsolatépítésre alkalmas eseményeket, állásbörzéket), amelyek kifejezetten a sportolókat célozzák, és amelyeken középpontba kerül a kettős karrier fontossága, és ahol e sportolók tájékoztatást kaphatnak az ezzel kapcsolatban rendelkezésükre álló szolgáltatásokról és munkaügyi támogatásokról, |
| --- | --- | --- |

9.

a sportolók munkavállalását illetően:

—

támogassanak olyan rendezvényeket (szemináriumokat, konferenciákat, munkaértekezletet, kapcsolatépítésre alkalmas eseményeket, állásbörzéket), amelyek kifejezetten a sportolókat célozzák, és amelyeken középpontba kerül a kettős karrier fontossága, és ahol e sportolók tájékoztatást kaphatnak az ezzel kapcsolatban rendelkezésükre álló szolgáltatásokról és munkaügyi támogatásokról,

| — | mérlegeljék a kettős karriert elősegítő speciális programok létrehozását a közszolgáltatásokban dolgozó sportolók számára, amely programok más munkáltatók számára is például szolgálhatnak a legjobb gyakorlati módszerekre, |
| --- | --- |

—

mérlegeljék a kettős karriert elősegítő speciális programok létrehozását a közszolgáltatásokban dolgozó sportolók számára, amely programok más munkáltatók számára is például szolgálhatnak a legjobb gyakorlati módszerekre,

| — | mérlegeljék olyan intézkedések bevezetésének a lehetőségét, amelyek az azon hátrányok semlegesítésére szolgálnak, amelyek a sportolókat a nem szokványos munkaerő-piaci részvételük következtében érik, |
| --- | --- |

—

mérlegeljék olyan intézkedések bevezetésének a lehetőségét, amelyek az azon hátrányok semlegesítésére szolgálnak, amelyek a sportolókat a nem szokványos munkaerő-piaci részvételük következtében érik,

| — | ösztönözzék a visszavonuló élsportolók számára nyújtott iránymutatást és támogatást, hogy sportolói pályafutásukat követően újabb karriert kezdhessenek és építhessenek a szélesebb munkaerőpiacon, és hogy felkészülhessenek erre, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a visszavonuló élsportolók számára nyújtott iránymutatást és támogatást, hogy sportolói pályafutásukat követően újabb karriert kezdhessenek és építhessenek a szélesebb munkaerőpiacon, és hogy felkészülhessenek erre,

| — | vegyék fel a kettős karrierek kérdését a nemzeti és uniós szintű társadalmi párbeszédek napirendjére; |
| --- | --- |

—

vegyék fel a kettős karrierek kérdését a nemzeti és uniós szintű társadalmi párbeszédek napirendjére;

| 10. | a sportolók egészségét illetően:






  — | mérlegeljék adott esetben a sport-, az egészségügyi és az oktatási hatóságok közötti együttműködés támogatását annak érdekében, hogy oktatási programokon keresztül egészségügyi és pszichológiai segítséget nyújthassanak a sportolóknak az életvezetés, az egészséges életmód, a táplálkozás, a sérülések megelőzése és a felépülési technikák terén, különös figyelmet fordítva a kiskorúak erkölcsi integritására és a sportolói karrier végének átmeneti időszakára, |
| --- | --- | --- |

10.

a sportolók egészségét illetően:

—

mérlegeljék adott esetben a sport-, az egészségügyi és az oktatási hatóságok közötti együttműködés támogatását annak érdekében, hogy oktatási programokon keresztül egészségügyi és pszichológiai segítséget nyújthassanak a sportolóknak az életvezetés, az egészséges életmód, a táplálkozás, a sérülések megelőzése és a felépülési technikák terén, különös figyelmet fordítva a kiskorúak erkölcsi integritására és a sportolói karrier végének átmeneti időszakára,

| — | a közegészségügyi hatóságok és a magánbiztosítók felkérést kapnak arra, hogy adott esetben mérlegeljenek olyan biztosítási rendelkezéseket, amelyek kiegészítő munkavállalói védelmet nyújtanak a munkáltatóknak, a dolgozó sportolóknak és a visszavonult sportolóknak a sporthoz köthető sérülések esetén, különös figyelmet fordítva a sportolói karrier végének átmeneti időszakára; |
| --- | --- |

—

a közegészségügyi hatóságok és a magánbiztosítók felkérést kapnak arra, hogy adott esetben mérlegeljenek olyan biztosítási rendelkezéseket, amelyek kiegészítő munkavállalói védelmet nyújtanak a munkáltatóknak, a dolgozó sportolóknak és a visszavonult sportolóknak a sporthoz köthető sérülések esetén, különös figyelmet fordítva a sportolói karrier végének átmeneti időszakára;

| 11. | a sportolók pénzügyi helyzetét illetően:






  — | térképezzék fel adott esetben a tanulmányokat folytató sportolók pénzügyi támogatására szolgáló olyan rendszerek létrehozását vagy továbbfejlesztését, amelyek figyelembe veszik a kettős karrier különböző szakaszait, |
| --- | --- | --- |

11.

a sportolók pénzügyi helyzetét illetően:

—

térképezzék fel adott esetben a tanulmányokat folytató sportolók pénzügyi támogatására szolgáló olyan rendszerek létrehozását vagy továbbfejlesztését, amelyek figyelembe veszik a kettős karrier különböző szakaszait,

| — | mérlegeljék adott esetben olyan speciális, a kettős karriert segítő ösztöndíjak kidolgozását az oktatási és képzési intézményekben, amelyek lehetővé teszik a sportolók számára a tanulmányaik és a sportolói tevékenység ötvözését. Ezen ösztöndíjak része lehet a sporthoz kapcsolódó egyes kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi támogatás, a speciális tanulmányi programok tandíjának térítése, vagy támogató szolgáltatások nyújtása, különös figyelmet fordítva a sportolói karrier végének átmeneti időszakára; |
| --- | --- |

—

mérlegeljék adott esetben olyan speciális, a kettős karriert segítő ösztöndíjak kidolgozását az oktatási és képzési intézményekben, amelyek lehetővé teszik a sportolók számára a tanulmányaik és a sportolói tevékenység ötvözését. Ezen ösztöndíjak része lehet a sporthoz kapcsolódó egyes kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi támogatás, a speciális tanulmányi programok tandíjának térítése, vagy támogató szolgáltatások nyújtása, különös figyelmet fordítva a sportolói karrier végének átmeneti időszakára;

A SPORTSZERVEZETEK ÖNÁLLÓSÁGÁT FIGYELEMBE VÉVE FELSZÓLÍTJÁK A SPORTSZERVEZETEKET, HOGY:

| 1. | az összes szervezeti szinten támogassák a sportolók kettős karrierjének sikerességét (pl. olyan szakképzett tanácsadók kinevezése révén, akik sportolói pályafutásuk kezdetétől a végéig segítik a sportolókat; olyan felelős edzők és támogató személyzet alkalmazása révén, akik figyelembe veszik a tanulmányi és/vagy a munkahelyi követelményeket is; továbbá azáltal, hogy az országos és a nemzetközi sportesemények időpontjának kitűzésekor figyelembe veszik a sportolók tanulmányi és/vagy munkahelyi kötelezettségeit, illetve megóvják a sportolókat a túlzott terheléstől) (5); |
| --- | --- |

1.

az összes szervezeti szinten támogassák a sportolók kettős karrierjének sikerességét (pl. olyan szakképzett tanácsadók kinevezése révén, akik sportolói pályafutásuk kezdetétől a végéig segítik a sportolókat; olyan felelős edzők és támogató személyzet alkalmazása révén, akik figyelembe veszik a tanulmányi és/vagy a munkahelyi követelményeket is; továbbá azáltal, hogy az országos és a nemzetközi sportesemények időpontjának kitűzésekor figyelembe veszik a sportolók tanulmányi és/vagy munkahelyi kötelezettségeit, illetve megóvják a sportolókat a túlzott terheléstől) (5);

| 2. | fejlesszenek és vezessenek a tagállamokban és/vagy a sporthatóságok keretében létrehozott hálózatokat és mechanizmusokat, és teljes mértékben vegyenek részt ezekben, melyek célja a sportolók kettős karrierjét segítő szolgáltatások továbbfejlesztése és megvalósítása; |
| --- | --- |

2.

fejlesszenek és vezessenek a tagállamokban és/vagy a sporthatóságok keretében létrehozott hálózatokat és mechanizmusokat, és teljes mértékben vegyenek részt ezekben, melyek célja a sportolók kettős karrierjét segítő szolgáltatások továbbfejlesztése és megvalósítása;

| 3. | mérlegeljék „a kettős sportolói karrier nagyköveteinek” kinevezését annak demonstrálására, hogy lehetséges egyszerre a legmagasabb szintű sportsikereket elérni, és ugyanakkor sikeresnek lenni a tanulmányokban és/vagy a munkában; |
| --- | --- |

3.

mérlegeljék „a kettős sportolói karrier nagyköveteinek” kinevezését annak demonstrálására, hogy lehetséges egyszerre a legmagasabb szintű sportsikereket elérni, és ugyanakkor sikeresnek lenni a tanulmányokban és/vagy a munkában;

| 4. | működjenek együtt a kereskedelmi és a munkaügyi kamarákkal és a vállalkozásokkal annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet azokra a pozitívumokra és előnyökre, amelyeket a munkáltató számára egy sportoló foglalkoztatása jelenthet, továbbá hogy ösztönözzék, hogy a sportolók rugalmas munkafeltételek mellett dolgozhassanak; |
| --- | --- |

4.

működjenek együtt a kereskedelmi és a munkaügyi kamarákkal és a vállalkozásokkal annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet azokra a pozitívumokra és előnyökre, amelyeket a munkáltató számára egy sportoló foglalkoztatása jelenthet, továbbá hogy ösztönözzék, hogy a sportolók rugalmas munkafeltételek mellett dolgozhassanak;

| 5. | szorgalmazzák olyan szponzorálási szerződések megtárgyalását a vállalkozásokkal, amelyek lehetővé teszik a sportolók számára, hogy a szponzoráló vállalkozásánál vagy annak partnereinél munkatapasztalatot szerezhessenek, a munkafelvételnél előnyben részesítsék őket, és rugalmas munkafeltételek mellett dolgozhassanak; |
| --- | --- |

5.

szorgalmazzák olyan szponzorálási szerződések megtárgyalását a vállalkozásokkal, amelyek lehetővé teszik a sportolók számára, hogy a szponzoráló vállalkozásánál vagy annak partnereinél munkatapasztalatot szerezhessenek, a munkafelvételnél előnyben részesítsék őket, és rugalmas munkafeltételek mellett dolgozhassanak;

| 6. | adott esetben vonják be a sportolói képviseleti szerveket a kettős karrierek területét érintő szakpolitikák kifejlesztésébe és intézkedések végrehajtásába; |
| --- | --- |

6.

adott esetben vonják be a sportolói képviseleti szerveket a kettős karrierek területét érintő szakpolitikák kifejlesztésébe és intézkedések végrehajtásába;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | a sportolók kettős karrierjére vonatkozó uniós iránymutatások alapján mérlegeljen megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket a sportra vonatkozó második tanácsi munkaterv keretében, többek között a kettős karrierek területén Unió-szerte végrehajtott szakpolitikai intézkedések végrehajtásának a tagállamok által önkéntes alapon alkalmazandó mérési módjaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.

a sportolók kettős karrierjére vonatkozó uniós iránymutatások alapján mérlegeljen megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket a sportra vonatkozó második tanácsi munkaterv keretében, többek között a kettős karrierek területén Unió-szerte végrehajtott szakpolitikai intézkedések végrehajtásának a tagállamok által önkéntes alapon alkalmazandó mérési módjaira vonatkozóan;

| 2. | nyújtson támogatást a kettős karrierekkel foglalkozó hálózatok számára, amelyek keretében a sportegyesületek, a vállalkozások, a kereskedelmi és a munkaügyi kamarák, a sportszervezetek, az oktatási intézmények, a nemzeti és helyi hatóságok és az edzők uniós szinten megoszthatják egymással információikat és a legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

2.

nyújtson támogatást a kettős karrierekkel foglalkozó hálózatok számára, amelyek keretében a sportegyesületek, a vállalkozások, a kereskedelmi és a munkaügyi kamarák, a sportszervezetek, az oktatási intézmények, a nemzeti és helyi hatóságok és az edzők uniós szinten megoszthatják egymással információikat és a legjobb gyakorlatokat;

| 3. | mozdítsa elő és támogassa a sportolók kettős karrierjével kapcsolatos legjobb gyakorlatok Unión belüli megosztását, többek között azáltal, hogy a megfelelő finanszírozási rendszerek és programok keretében támogatást nyújt különböző projektekhez és terjeszti azok eredményeit; |
| --- | --- |

3.

mozdítsa elő és támogassa a sportolók kettős karrierjével kapcsolatos legjobb gyakorlatok Unión belüli megosztását, többek között azáltal, hogy a megfelelő finanszírozási rendszerek és programok keretében támogatást nyújt különböző projektekhez és terjeszti azok eredményeit;

| 4. | támogasson a kettős karrierekkel kapcsolatos programok nemzetközi dimenziójára irányuló nyomonkövetési rendszert és/vagy kutatást, különösen ami a következőket illeti: a sportolók életében bekövetkező átmenetek hatásai, a sportolók fejlődésének biztosítása az olyan sportágakban, amelyekben korai a specializálódás, a tagállami intézkedések és támogató szolgáltatások hatékonysága, valamint az élsportolók visszatérése a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

4.

támogasson a kettős karrierekkel kapcsolatos programok nemzetközi dimenziójára irányuló nyomonkövetési rendszert és/vagy kutatást, különösen ami a következőket illeti: a sportolók életében bekövetkező átmenetek hatásai, a sportolók fejlődésének biztosítása az olyan sportágakban, amelyekben korai a specializálódás, a tagállami intézkedések és támogató szolgáltatások hatékonysága, valamint az élsportolók visszatérése a munkaerőpiacra;

| 5. | támogassa olyan európai szintű minőségi minimumkövetelmények kidolgozását a terület érdekelt feleivel együttműködésben, amelyek referenciapontként szolgálhatnak a kettős karrierekkel foglalkozó nemzeti szolgálatok és létesítmények számára ahhoz, hogy biztosítsák az átláthatóságot és a garanciákat a sportolói kettős karrierek – és közöttük a külföldi kettős karrierek – minősége, biztonsága és védelme tekintetében. |
| --- | --- |

5.

támogassa olyan európai szintű minőségi minimumkövetelmények kidolgozását a terület érdekelt feleivel együttműködésben, amelyek referenciapontként szolgálhatnak a kettős karrierekkel foglalkozó nemzeti szolgálatok és létesítmények számára ahhoz, hogy biztosítsák az átláthatóságot és a garanciákat a sportolói kettős karrierek – és közöttük a külföldi kettős karrierek – minősége, biztonsága és védelme tekintetében.

---

(1)  17208/12.

(2)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(3)  COM(2010) 2020 végleges.

(4)  Vizsgálati fenntartás IT részéről.

(5)  Vizsgálati fenntartás IT részéről.

---

Európai Bizottság

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/13

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. június 13.

2013/C 168/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3315 |
| JPY | Japán yen | 125,36 |
| DKK | Dán korona | 7,4591 |
| GBP | Angol font | 0,84950 |
| SEK | Svéd korona | 8,6765 |
| CHF | Svájci frank | 1,2290 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,6770 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,728 |
| HUF | Magyar forint | 294,85 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7019 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2645 |
| RON | Román lej | 4,4715 |
| TRY | Török líra | 2,4897 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3919 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3541 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3387 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6696 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6669 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 510,58 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,2293 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,1680 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4725 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 155,71 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1712 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,224 |
| RUB | Orosz rubel | 42,7500 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,997 |
| BRL | Brazil real | 2,8511 |
| MXN | Mexikói peso | 17,1166 |
| INR | Indiai rúpia | 77,3400 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3315

JPY

Japán yen

125,36

DKK

Dán korona

7,4591

GBP

Angol font

0,84950

SEK

Svéd korona

8,6765

CHF

Svájci frank

1,2290

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,6770

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,728

HUF

Magyar forint

294,85

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7019

PLN

Lengyel zloty

4,2645

RON

Román lej

4,4715

TRY

Török líra

2,4897

AUD

Ausztrál dollár

1,3919

CAD

Kanadai dollár

1,3541

HKD

Hongkongi dollár

10,3387

NZD

Új-zélandi dollár

1,6696

SGD

Szingapúri dollár

1,6669

KRW

Dél-Koreai won

1 510,58

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,2293

CNY

Kínai renminbi

8,1680

HRK

Horvát kuna

7,4725

IDR

Indonéz rúpia

13 155,71

MYR

Maláj ringgit

4,1712

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,224

RUB

Orosz rubel

42,7500

THB

Thaiföldi baht

40,997

BRL

Brazil real

2,8511

MXN

Mexikói peso

17,1166

INR

Indiai rúpia

77,3400

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/14

---

SESAR KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

2013. ÉVI KÖLTSÉGVETÉS ÉS 2013. ÉVI JAVASOLT LÉTSZÁMTERV

2013/C 168/06

2013. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSES

BEVÉTELEK KIMUTATÁSA

| (EUR-ban) |
| --- |
| Cím/Alcím | A programmal kapcsolatos becsült adatok
  2009. szeptember | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 | Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 |
| 1. | Európai uniós hozzájárulás |

(EUR-ban)

Cím/Alcím

A programmal kapcsolatos becsült adatok

2009. szeptember

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

18 000 000

91 170 000

69 713 000

91 631 020

| 1.1. | Hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram |
| --- | --- |

1.1.

Hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

9 000 000

46 170 000

34 887 000

46 631 020

| 1.2. | A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program |
| --- | --- |

1.2.

A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

9 000 000

45 000 000

34 826 000

45 000 000

| 2. | Az Eurocontrol hozzájárulása |
| --- | --- |

2.

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 2.1. | Készpénzbeli hozzájárulás |
| --- | --- |

2.1.

Készpénzbeli hozzájárulás

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 3. | Más tagok hozzájárulásai |
| --- | --- |

3.

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.1. | Készpénzbeli hozzájárulás |
| --- | --- |

3.1.

Készpénzbeli hozzájárulás

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 4. | Egyéb bevétel |
| --- | --- |

4.

56 747

100 000

100 000

100 000

206 283

100 000

100 000

100 000

| 4.1. | Kamatbevétel |
| --- | --- |

4.1.

Kamatbevétel

56 747

400 000

400 000

400 000

636 640

400 000

400 000

400 000

| 4.2. | Adólevonásból származó bevétel |
| --- | --- |

4.2.

Adólevonásból származó bevétel

| 4.3. | Nem tagoktól származó programbevételek |
| --- | --- |

4.3.

Nem tagoktól származó programbevételek

| 4.4. | Előző évi költségvetési eredménykimutatás |
| --- | --- |

4.4.

Előző évi költségvetési eredménykimutatás

300 000

300 000

300 000

430 357

300 000

300 000

300 000

Előző évi költségvetési eredménykimutatás

11 767 877

488 760

57 183 031

15 571 258

ÖSSZES BEVÉTEL

895 774 983

147 669 572

129 076 026

156 564 786

77 018 081

91 154 498

110 122 426

124 198 884

108 767 381

KIADÁSOK KIMUTATÁSA

| (EUR-ban) |
| --- |
| Cím/Alcím | A programmal kapcsolatos becsült adatok
  2009. szeptember | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 | Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 |
| 1. | Személyzeti kiadások |

(EUR-ban)

Cím/Alcím

A programmal kapcsolatos becsült adatok

2009. szeptember

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

4 729 025

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1. | Létszámterv szerinti személyzeti kiadások |
| --- | --- |

1.1.

Létszámterv szerinti személyzeti kiadások

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

2 502 472

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2. | Szerződéses alkalmazottak, kisegítő alkalmazottak |
| --- | --- |

1.2.

Szerződéses alkalmazottak, kisegítő alkalmazottak

380 000

350 000

350 000

380 000

281 631

350 000

350 000

380 000

| 1.3. | Tagoktól kirendelt munkatársak |
| --- | --- |

1.3.

Tagoktól kirendelt munkatársak

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

1 410 637

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4. | Kirendelt nemzeti szakértők |
| --- | --- |

1.4.

Kirendelt nemzeti szakértők

150 000

160 000

90 000

170 000

99 001

160 000

90 000

170 000

| 1.5. | Kiküldetések költségei |
| --- | --- |

1.5.

Kiküldetések költségei

192 000

600 000

391 000

500 000

308 177

600 000

391 000

500 000

| 1.6. | Egyéb személyzeti kiadások |
| --- | --- |

1.6.

Egyéb személyzeti kiadások

178 000

175 000

175 000

160 000

127 107

175 000

175 000

160 000

| 2. | Igazgatási kiadások |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

2 906 687

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1. | Épületek bérlése és járulékos költségek |
| --- | --- |

2.1.

Épületek bérlése és járulékos költségek

708 213

794 000

854 648

905 600

705 304

794 000

854 648

905 600

| 2.2. | Ingó vagyon és járulékos költségek |
| --- | --- |

2.2.

Ingó vagyon és járulékos költségek

30 000

50 000

50 000

50 000

39 094

50 000

50 000

50 000

| 2.3. | Közönségkapcsolatok és rendezvények |
| --- | --- |

2.3.

Közönségkapcsolatok és rendezvények

299 686

300 000

300 000

300 000

333 743

300 000

300 000

300 000

| 2.4. | Postai és távközlési költségek |
| --- | --- |

2.4.

Postai és távközlési költségek

173 225

180 000

180 000

243 000

151 892

180 000

180 000

243 000

| 2.5. | Az igazgatási tanács kiadásai |
| --- | --- |

2.5.

Az igazgatási tanács kiadásai

25 000

30 000

17 500

30 000

7 499

30 000

17 500

30 000

| 2.6. | Folyó igazgatási kiadások |
| --- | --- |

2.6.

Folyó igazgatási kiadások

221 666

340 000

263 882

300 000

136 793

340 000

263 882

300 000

| 2.7. | Informatikai kiadások és a műszaki létesítmények költségei |
| --- | --- |

2.7.

Informatikai kiadások és a műszaki létesítmények költségei

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

1 487 779

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8. | Igazgatástámogatási szolgáltatások |
| --- | --- |

2.8.

Igazgatástámogatási szolgáltatások

76 608

96 000

65 000

96 000

44 583

96 000

65 000

96 000

| 3. | Működési kiadások |
| --- | --- |

3.

795 000 000

138 650 777

119 701 026

147 777 286

67 773 481

67 947 528

100 747 426

115 411 384

99 522 781

| 3.1. | A SESAR közös vállalkozás által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.1.

A SESAR közös vállalkozás által végzett vizsgálatok/fejlesztések

179 500 345

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

18 482 604

43 748 366

28 000 000

31 782 560

| 3.2. | Az EUROCONTROL által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.2.

Az EUROCONTROL által végzett vizsgálatok/fejlesztések

702 853

| 3.3. | A tagok által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.3.

A tagok által végzett vizsgálatok/fejlesztések

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

48 762 071

56 999 060

87 411 384

67 740 221

ÖSSZES KIADÁS

895 774 983

147 180 812

129 076 026

156 564 786

77 018 081

75 583 240

110 122 426

124 198 884

108 767 381

KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYKIMUTATÁS

488 760

15 571 258

---

I. MELLÉKLET

TERMÉSZETBENI HOZZÁJÁRULÁS ÉS KIADÁS

TERMÉSZETBENI HOZZÁJÁRULÁS

| (minden számadat euróban értendő) |
| --- |
| Cím/Alcím | A programmal kapcsolatos becsült adatok
  2009. szeptember | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 |
| 1.   Európai uniós hozzájárulás |
| 1.1. | Hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram |

(minden számadat euróban értendő)

Cím/Alcím

A programmal kapcsolatos becsült adatok

2009. szeptember

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

1.   Európai uniós hozzájárulás

1.1.

Hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram

| 1.2. | A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program |
| --- | --- |

1.2.

A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program

| 2. | Az Eurocontrol hozzájárulása |
| --- | --- |

2.

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 2.1. | készpénzbeli hozzájárulás |
| --- | --- |

2.1.

készpénzbeli hozzájárulás

| 2.2. | természetbeni hozzájárulás |
| --- | --- |

2.2.

természetbeni hozzájárulás

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Más tagok hozzájárulásai |
| --- | --- |

3.

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 3.1. | készpénzbeli hozzájárulás |
| --- | --- |

3.1.

készpénzbeli hozzájárulás

| 3.2. | természetbeni hozzájárulás |
| --- | --- |

3.2.

természetbeni hozzájárulás

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Egyéb bevétel |
| --- | --- |

4.

53 725 363

| 4.1. | Kamatbevétel |
| --- | --- |

4.1.

Kamatbevétel

| 4.2. | Adólevonásból származó bevétel |
| --- | --- |

4.2.

Adólevonásból származó bevétel

| 4.3. | Nem tagoktól származó programbevételek |
| --- | --- |

4.3.

Nem tagoktól származó programbevételek

53 725 363

| 4.4. | Az EU-nak visszafizetendő banki kamatok |
| --- | --- |

4.4.

Az EU-nak visszafizetendő banki kamatok

Előző évi költségvetési eredménykimutatás

ÖSSZES BEVÉTEL

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

TERMÉSZETBENI KIADÁS

| (minden számadat euróban értendő) |
| --- |
| Cím/Alcím | A programmal kapcsolatos becsült adatok
  2009. szeptember | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 |
| 1.   Személyzeti kiadások |
| 1.1. | Létszámterv szerinti személyzeti kiadások |

(minden számadat euróban értendő)

Cím/Alcím

A programmal kapcsolatos becsült adatok

2009. szeptember

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

1.   Személyzeti kiadások

1.1.

Létszámterv szerinti személyzeti kiadások

| 1.2. | Szerződéses alkalmazottak, kisegítő alkalmazottak |
| --- | --- |

1.2.

Szerződéses alkalmazottak, kisegítő alkalmazottak

| 1.3. | Tagoktól kirendelt munkatársak |
| --- | --- |

1.3.

Tagoktól kirendelt munkatársak

| 1.4. | Kirendelt nemzeti szakértők |
| --- | --- |

1.4.

Kirendelt nemzeti szakértők

| 1.5. | Kiküldetések költségei |
| --- | --- |

1.5.

Kiküldetések költségei

| 1.6. | Egyéb személyzeti kiadások |
| --- | --- |

1.6.

Egyéb személyzeti kiadások

2.   Igazgatási kiadások

| 2.1. | Épületek bérlése és járulékos költségek |
| --- | --- |

2.1.

Épületek bérlése és járulékos költségek

| 2.2. | Ingó vagyon és járulékos költségek |
| --- | --- |

2.2.

Ingó vagyon és járulékos költségek

| 2.3. | Közönségkapcsolatok és rendezvények |
| --- | --- |

2.3.

Közönségkapcsolatok és rendezvények

| 2.4. | Postai és távközlési költségek |
| --- | --- |

2.4.

Postai és távközlési költségek

| 2.5. | Az igazgatási tanács kiadásai |
| --- | --- |

2.5.

Az igazgatási tanács kiadásai

| 2.6. | Folyó igazgatási kiadások |
| --- | --- |

2.6.

Folyó igazgatási kiadások

| 2.7. | Informatikai kiadások és a műszaki létesítmények költségei |
| --- | --- |

2.7.

Informatikai kiadások és a műszaki létesítmények költségei

| 2.8. | Igazgatástámogatási szolgáltatások |
| --- | --- |

2.8.

Igazgatástámogatási szolgáltatások

| 3. | Működési kiadások |
| --- | --- |

3.

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

| 3.1. | A SESAR közös vállalkozás által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.1.

A SESAR közös vállalkozás által végzett vizsgálatok/fejlesztések

53 725 363

| 3.2. | Az EUROCONTROL által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.2.

Az EUROCONTROL által végzett vizsgálatok/fejlesztések

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3. | A tagok által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.3.

A tagok által végzett vizsgálatok/fejlesztések

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

ÖSSZES KIADÁS

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYKIMUTATÁS

---

II. MELLÉKLET

ÖSSZESEN

BEVÉTELEK (készpénzben és természetben)

| (minden számadat euróban értendő) |
| --- |
| Cím/Alcím | A programmal kapcsolatos becsült adatok
  2009. szeptember | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 |
| 1. | Európai uniós hozzájárulás |

(minden számadat euróban értendő)

Cím/Alcím

A programmal kapcsolatos becsült adatok

2009. szeptember

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

| 1.1. | Hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram |
| --- | --- |

1.1.

Hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

| 1.2. | A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program |
| --- | --- |

1.2.

A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

| 2. | Az Eurocontrol hozzájárulása |
| --- | --- |

2.

700 000 000

90 807 543

89 261 000

116 261 000

88 290 000

| 2.1. | készpénzbeli hozzájárulás |
| --- | --- |

2.1.

készpénzbeli hozzájárulás

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

| 2.2. | természetbeni hozzájárulás |
| --- | --- |

2.2.

természetbeni hozzájárulás

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Más tagok hozzájárulásai |
| --- | --- |

3.

646 274 638

116 973 502

100 184 452

128 260 712

42 195 842

| 3.1. | készpénzbeli hozzájárulás |
| --- | --- |

3.1.

készpénzbeli hozzájárulás

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.2. | természetbeni hozzájárulás |
| --- | --- |

3.2.

természetbeni hozzájárulás

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Egyéb bevétel |
| --- | --- |

4.

53 725 363

56 747

100 000

100 000

100 000

| 4.1. | Kamatbevétel |
| --- | --- |

4.1.

Kamatbevétel

56 747

400 000

400 000

400 000

| 4.2. | Adólevonásból származó bevétel |
| --- | --- |

4.2.

Adólevonásból származó bevétel

| 4.3. | Nem tagoktól származó programbevételek |
| --- | --- |

4.3.

Nem tagoktól származó programbevételek

53 725 363

| 4.4. | Az EU-nak visszafizetendő banki kamatok |
| --- | --- |

4.4.

Az EU-nak visszafizetendő banki kamatok

300 000

300 000

300 000

Előző évi költségvetési eredménykimutatás

11 767 877

488 760

ÖSSZES BEVÉTEL

2 100 000 000

329 600 349

299 669 052

355 234 072

190 467 562

KIADÁSOK (készpénzben és természetben)

| (minden számadat euróban értendő) |
| --- |
| Cím/Alcím | A programmal kapcsolatos becsült adatok
  2009. szeptember | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| Év 2011 | Költségvetés 2012 | Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó | Költségvetés 2013 |
| 1. | Személyzeti kiadások |

(minden számadat euróban értendő)

Cím/Alcím

A programmal kapcsolatos becsült adatok

2009. szeptember

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Év 2011

Költségvetés 2012

Második felülvizsgált költségvetés jóváhagyandó

Költségvetés 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1. | Létszámterv szerinti személyzeti kiadások |
| --- | --- |

1.1.

Létszámterv szerinti személyzeti kiadások

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2. | Szerződéses alkalmazottak, kisegítő alkalmazottak |
| --- | --- |

1.2.

Szerződéses alkalmazottak, kisegítő alkalmazottak

380 000

350 000

350 000

380 000

| 1.3. | Tagoktól kirendelt munkatársak |
| --- | --- |

1.3.

Tagoktól kirendelt munkatársak

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4. | Kirendelt nemzeti szakértők |
| --- | --- |

1.4.

Kirendelt nemzeti szakértők

150 000

160 000

90 000

170 000

| 1.5. | Kiküldetések költségei |
| --- | --- |

1.5.

Kiküldetések költségei

192 000

600 000

391 000

500 000

| 1.6. | Egyéb személyzeti kiadások |
| --- | --- |

1.6.

Egyéb személyzeti kiadások

178 000

175 000

175 000

160 000

| 2. | Igazgatási kiadások |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1. | Épületek bérlése és járulékos költségek |
| --- | --- |

2.1.

Épületek bérlése és járulékos költségek

708 213

794 000

854 648

905 600

| 2.2. | Ingó vagyon és járulékos költségek |
| --- | --- |

2.2.

Ingó vagyon és járulékos költségek

30 000

50 000

50 000

50 000

| 2.3. | Közönségkapcsolatok és rendezvények |
| --- | --- |

2.3.

Közönségkapcsolatok és rendezvények

299 686

300 000

300 000

300 000

| 2.4. | Postai és távközlési költségek |
| --- | --- |

2.4.

Postai és távközlési költségek

173 225

180 000

180 000

243 000

| 2.5. | Az igazgatási tanács kiadásai |
| --- | --- |

2.5.

Az igazgatási tanács kiadásai

25 000

30 000

17 500

30 000

| 2.6. | Folyó igazgatási kiadások |
| --- | --- |

2.6.

Folyó igazgatási kiadások

221 666

340 000

263 882

300 000

| 2.7. | Informatikai kiadások és a műszaki létesítmények költségei |
| --- | --- |

2.7.

Informatikai kiadások és a műszaki létesítmények költségei

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8. | Igazgatástámogatási szolgáltatások |
| --- | --- |

2.8.

Igazgatástámogatási szolgáltatások

76 608

96 000

65 000

96 000

| 3. | Működési kiadások |
| --- | --- |

3.

1 999 225 017

320 581 554

290 294 052

346 446 572

181 222 962

| 3.1. | A SESAR közös vállalkozás által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.1.

A SESAR közös vállalkozás által végzett vizsgálatok/fejlesztések

233 225 707

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

| 3.2. | Az EUROCONTROL által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.2.

Az EUROCONTROL által végzett vizsgálatok/fejlesztések

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3. | A tagok által végzett vizsgálatok/fejlesztések |
| --- | --- |

3.3.

A tagok által végzett vizsgálatok/fejlesztések

1 230 999 310

224 261 554

191 576 052

247 728 572

75 898 962

ÖSSZES KIADÁS

2 100 000 000

329 111 589

299 669 052

355 234 072

190 467 562

KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYKIMUTATÁS

488,760

A 2013. ÉVRE JAVASOLT LÉTSZÁMTERV

| 2013. évi költségvetés |
| --- |
| A SESAR KÖZÖS VÁLLALKOZÁS SZEMÉLYZETE | BESOROLÁS | Ideiglenes alkalmazott | Szerződéses alkalmazott | Kirendelés | Kirendelt nemzeti szakértők | Összesen |
| Ügyvezető igazgató | AD 14 | 1 | | | | 1 |
| Adminisztrációs és pénzügyekért felelős helyettes ügyvezető igazgató | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Technológiai és innovációs vezető | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Stratégiai és nemzetközi kapcsolatokért felelős vezető | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Szabályozási ügyekért felelős vezető | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Vállalati kommunikációért felelős vezető | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Gazdasági és környezetvédelemért felelős vezető | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Az ügyvezető igazgató tanácsadója | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Katonai ügyekért felelős vezető tanácsadó | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Jogi és szerződéskötési egység vezetője | n/a | | | 1 | | 1 |
| Pénzügyi és költségvetési egység vezetője | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Műveletekért és programokért felelős helyettes ügyvezető igazgató | n/a | | | 1 | | 1 |
| Az ATM rendszerekért felelős egység vezetője | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Rendszermérnök | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Kapcsolattartó tisztviselő | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Jogi és szerződéses ügyek tanácsadója | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Pénzügyi és adminisztrációs tisztviselő | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Környezetvédelmi tisztviselő | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| A hitelesítésért/ellenőrzésért felelős egység vezetője | AD 7 | | | 1 | | 1 |
| ATM szakértő | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Hitelesítési/ellenőrzési tanácsadó | n/a | | | 1 | | 1 |
| ATM szakértő | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Pénzügyi tisztviselő | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| ATM rendszerek mérnöke | n/a | | | 1 | | 1 |
| Kommunikációs munkatárs | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Közgazdász | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| HR jogi tisztviselő | n/a | | 1 | | | 1 |
| Projektellenőr | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| DAF tanácsadó | n/a | | 1 | | | 1 |
| Belső ellenőr | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Programvezetési és minőségi főszakértő | n/a | | | 1 | | 1 |
| Programvezetési és minőségi szakértő | n/a | | | 1 | | 1 |
| ATM programszakértő | n/a | | | 1 | | 1 |
| HR tisztviselő | AST 7 | 1 | | | | 1 |
| Könyvelő | AST 5 | 1 | | | | 1 |
| Adminisztrációs asszisztens | AST 3 | 1 | | | | 1 |
| Jogi tisztviselő | n/a | | 1 | | | 1 |
| Titkár – programigazgató | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| Az ügyvezető igazgató titkára | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| ÖSSZESEN | 28 | 3 | 8 | | 39 |
| KIRENDELT NEMZETI SZAKÉRTŐ | | | | | |
| Működési tervek szakértője és hitelesítési szakértő | | | | | 1 | 1 |
| Kirendelt nemzeti szakértő | | | | | 1 | 1 |
| Intézményi ügyek tanácsadója | | | | | 1 | 1 |
| ÖSSZESEN | | | | | 3 | 3 |

2013. évi költségvetés

A SESAR KÖZÖS VÁLLALKOZÁS SZEMÉLYZETE

BESOROLÁS

Ideiglenes alkalmazott

Szerződéses alkalmazott

Kirendelés

Kirendelt nemzeti szakértők

Összesen

Ügyvezető igazgató

AD 14

1

1

Adminisztrációs és pénzügyekért felelős helyettes ügyvezető igazgató

AD 12

1

1

Technológiai és innovációs vezető

AD 12

1

1

Stratégiai és nemzetközi kapcsolatokért felelős vezető

AD 12

1

1

Szabályozási ügyekért felelős vezető

AD 12

1

1

Vállalati kommunikációért felelős vezető

AD 10

1

1

Gazdasági és környezetvédelemért felelős vezető

AD 10

1

1

Az ügyvezető igazgató tanácsadója

AD 10

1

1

Katonai ügyekért felelős vezető tanácsadó

AD 10

1

1

Jogi és szerződéskötési egység vezetője

n/a

1

1

Pénzügyi és költségvetési egység vezetője

AD 8

1

1

Műveletekért és programokért felelős helyettes ügyvezető igazgató

n/a

1

1

Az ATM rendszerekért felelős egység vezetője

AD 8

1

1

Rendszermérnök

AD 8

1

1

Kapcsolattartó tisztviselő

AD 10

1

1

Jogi és szerződéses ügyek tanácsadója

AD 7

1

1

Pénzügyi és adminisztrációs tisztviselő

AD 7

1

1

Környezetvédelmi tisztviselő

AD 7

1

1

A hitelesítésért/ellenőrzésért felelős egység vezetője

AD 7

1

1

ATM szakértő

AD 6

1

1

Hitelesítési/ellenőrzési tanácsadó

n/a

1

1

ATM szakértő

AD 6

1

1

Pénzügyi tisztviselő

AD 6

1

1

ATM rendszerek mérnöke

n/a

1

1

Kommunikációs munkatárs

AD 5

1

1

Közgazdász

AD 5

1

1

HR jogi tisztviselő

n/a

1

1

Projektellenőr

AD 5

1

1

DAF tanácsadó

n/a

1

1

Belső ellenőr

AD 5

1

1

Programvezetési és minőségi főszakértő

n/a

1

1

Programvezetési és minőségi szakértő

n/a

1

1

ATM programszakértő

n/a

1

1

HR tisztviselő

AST 7

1

1

Könyvelő

AST 5

1

1

Adminisztrációs asszisztens

AST 3

1

1

Jogi tisztviselő

n/a

1

1

Titkár – programigazgató

AST 1

1

1

Az ügyvezető igazgató titkára

AST 1

1

1

ÖSSZESEN

28

3

8

39

KIRENDELT NEMZETI SZAKÉRTŐ

Működési tervek szakértője és hitelesítési szakértő

1

1

Kirendelt nemzeti szakértő

1

1

Intézményi ügyek tanácsadója

1

1

ÖSSZESEN

3

3

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/22

---

A Bizottság közleménye az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése értelmében az AT.39398 – VISA MIF ügyben

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 168/07

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint amennyiben a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, amelyek a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el, és megállapítja, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság közzéteszi az ügy tömör összefoglalóját és a kötelezettségvállalások fő tartalmát. Az érdekelt felek a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be észrevételeiket. |
| --- | --- |

1.

A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikke szerint amennyiben a Bizottság olyan határozatot szándékozik elfogadni, amely a jogsértés befejezését írja elő, és az érintett vállalkozások olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, amelyek a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a Bizottság határozatával ezeket a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások számára kötelezővé teheti. Az ilyen határozat határozott időre fogadható el, és megállapítja, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható. Ugyanezen rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság közzéteszi az ügy tömör összefoglalóját és a kötelezettségvállalások fő tartalmát. Az érdekelt felek a Bizottság által meghatározott határidőn belül nyújthatják be észrevételeiket.

2.   AZ ÜGY ÖSSZEFOGLALÓJA

| 2. | 2009. április 3-án a Bizottság kifogásközlést fogadott el a Visa Europe Limited (a továbbiakban: Visa Europe), a Visa Inc. és a Visa International Services Association ellen. |
| --- | --- |

2.

2009. április 3-án a Bizottság kifogásközlést fogadott el a Visa Europe Limited (a továbbiakban: Visa Europe), a Visa Inc. és a Visa International Services Association ellen.

| 3. | A kifogásközlés megállapította, hogy a Bizottság előzetes álláspontja szerint a Visa Europe, Visa Inc. és Visa International Services Association megsértette az EUMSZ 101. cikkét és az EGT-megállapodás 53. cikkét azáltal, hogy olyan multilaterálisan egyeztetett bankközi jutalékokat (multilaterally agreed interchange fees, a továbbiakban: MIF) határozott meg, amelyek az EGT-n belül határokon átnyúló és egyes belföldi értékesítési pontokon VISA, VISA Electron és V PAY fogyasztói bankkártyákkal lebonyolított tranzakciókra alkalmazandóak. |
| --- | --- |

3.

A kifogásközlés megállapította, hogy a Bizottság előzetes álláspontja szerint a Visa Europe, Visa Inc. és Visa International Services Association megsértette az EUMSZ 101. cikkét és az EGT-megállapodás 53. cikkét azáltal, hogy olyan multilaterálisan egyeztetett bankközi jutalékokat (multilaterally agreed interchange fees, a továbbiakban: MIF) határozott meg, amelyek az EGT-n belül határokon átnyúló és egyes belföldi értékesítési pontokon VISA, VISA Electron és V PAY fogyasztói bankkártyákkal lebonyolított tranzakciókra alkalmazandóak.

| 4. | A bankközi jutalékokat valójában a kereskedő bankja (a továbbiakban: elfogadó bank) fizeti a kártyatulajdonos bankjának (a továbbiakban: kibocsátó bank) az értékesítési helyen bankkártyával lebonyolított minden egyes tranzakció után. Amikor a kártyatulajdonos bankkártyát használ áruk vagy szolgáltatások kereskedőtől történő megvásárlására, a kereskedő valójában kereskedői díjat fizet elfogadó bankjának. Az elfogadó bank e díj egy részét megtartja (ez az elfogadó bank árrése), egy részt továbbít a kibocsátó banknak (ez a MIF) és a rendszer működtetőjének (ebben az esetben a Visa Europe-nak és a Visa Inc.-nek). A gyakorlatban a kereskedői díj nagy részét a MIF határozza meg. |
| --- | --- |

4.

A bankközi jutalékokat valójában a kereskedő bankja (a továbbiakban: elfogadó bank) fizeti a kártyatulajdonos bankjának (a továbbiakban: kibocsátó bank) az értékesítési helyen bankkártyával lebonyolított minden egyes tranzakció után. Amikor a kártyatulajdonos bankkártyát használ áruk vagy szolgáltatások kereskedőtől történő megvásárlására, a kereskedő valójában kereskedői díjat fizet elfogadó bankjának. Az elfogadó bank e díj egy részét megtartja (ez az elfogadó bank árrése), egy részt továbbít a kibocsátó banknak (ez a MIF) és a rendszer működtetőjének (ebben az esetben a Visa Europe-nak és a Visa Inc.-nek). A gyakorlatban a kereskedői díj nagy részét a MIF határozza meg.

| 5. | A kifogásközlésben kifejezett előzetes vélemény szerint a MIF-ek céljukat és hatásukat tekintve számottevően korlátozzák a versenyt az elfogadó piacokon a kereskedők és közvetetten vevőik kárára. Úgy tűnt, hogy a MIF-ek azáltal, hogy valamennyi elfogadó bankra vonatkozó jelentős költségelemet hoztak létre, megnövelik azt a bázist, amely alapján az elfogadó bankok a kereskedői díjakat megállapítják. A Bizottság előzetes értékelése szerint a MIF-ek objektív szempontból nem szükségesek. Az elfogadó piacokon érvényesülő korlátozó hatást a MIF-ek által a hálózatra és a kibocsátó piacokra gyakorolt hatás, valamint más hálózati szabályok és gyakorlatok (a bankkártyák általános elfogadási kötelezettségére vonatkozó szabály, a megkülönböztetés tilalmának szabálya, valamint a keverés) tovább erősítik. A Bizottság kifogásközlésben kifejtett előzetes véleménye szerint emellett a MIF-ek nem teljesítették azokat a követelményeket, amelyek alapján az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése szerint mentességet kaphatnának azért, mert lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből. |
| --- | --- |

5.

A kifogásközlésben kifejezett előzetes vélemény szerint a MIF-ek céljukat és hatásukat tekintve számottevően korlátozzák a versenyt az elfogadó piacokon a kereskedők és közvetetten vevőik kárára. Úgy tűnt, hogy a MIF-ek azáltal, hogy valamennyi elfogadó bankra vonatkozó jelentős költségelemet hoztak létre, megnövelik azt a bázist, amely alapján az elfogadó bankok a kereskedői díjakat megállapítják. A Bizottság előzetes értékelése szerint a MIF-ek objektív szempontból nem szükségesek. Az elfogadó piacokon érvényesülő korlátozó hatást a MIF-ek által a hálózatra és a kibocsátó piacokra gyakorolt hatás, valamint más hálózati szabályok és gyakorlatok (a bankkártyák általános elfogadási kötelezettségére vonatkozó szabály, a megkülönböztetés tilalmának szabálya, valamint a keverés) tovább erősítik. A Bizottság kifogásközlésben kifejtett előzetes véleménye szerint emellett a MIF-ek nem teljesítették azokat a követelményeket, amelyek alapján az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése szerint mentességet kaphatnának azért, mert lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből.

| 6. | 2010. december 8-án a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikke szerinti határozatot fogadott el (a továbbiakban: kötelezettségvállalási határozat). A határozattal a Visa Europe számára négy éven keresztül jogilag kötelezővé válnak az alábbi kötelezettségvállalások: i. az eljárás tárgyát képező, azonnali terhelésű fogyasztói betéti kártyákkal bonyolított tranzakciókra alkalmazandó MIF-ek éves súlyozott átlagának 0,2 %-ra történő maximalizálása, valamint ii. a hálózati szabályaira vonatkozó számos változtatás fenntartása és/vagy bevezetése (a továbbiakban: átláthatósági intézkedések). |
| --- | --- |

6.

2010. december 8-án a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 9. cikke szerinti határozatot fogadott el (a továbbiakban: kötelezettségvállalási határozat). A határozattal a Visa Europe számára négy éven keresztül jogilag kötelezővé válnak az alábbi kötelezettségvállalások: i. az eljárás tárgyát képező, azonnali terhelésű fogyasztói betéti kártyákkal bonyolított tranzakciókra alkalmazandó MIF-ek éves súlyozott átlagának 0,2 %-ra történő maximalizálása, valamint ii. a hálózati szabályaira vonatkozó számos változtatás fenntartása és/vagy bevezetése (a továbbiakban: átláthatósági intézkedések).

| 7. | A kötelezettségvállalások azonban nem érintették a fogyasztói hitelkártyákat, amelyekre vonatkozóan a Bizottság kiegészítő kifogásközlést adott ki 2012. július 31-én. Az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében előzetes értékelésnek minősülő kiegészítő kifogásközlés kiterjesztette a kifogásközlést, és tükrözte az eljárás tárgyában bekövetkezett változásokat, nevezetesen, hogy az eljárás csak a fogyasztói hitelkártyák MIF-jére vonatkozik. A kiegészítő kifogásközlés az eljárás tárgyát az EGT területén található kereskedők vonatkozásában a régiók közti (vagy nemzetközi) MIF-ráták közvetlen alkalmazására is kiterjesztette, valamint rámutat a Visa Europe határokon átnyúló elfogadására vonatkozó szabályainak potenciálisan jogsértő jellegére. |
| --- | --- |

7.

A kötelezettségvállalások azonban nem érintették a fogyasztói hitelkártyákat, amelyekre vonatkozóan a Bizottság kiegészítő kifogásközlést adott ki 2012. július 31-én. Az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében előzetes értékelésnek minősülő kiegészítő kifogásközlés kiterjesztette a kifogásközlést, és tükrözte az eljárás tárgyában bekövetkezett változásokat, nevezetesen, hogy az eljárás csak a fogyasztói hitelkártyák MIF-jére vonatkozik. A kiegészítő kifogásközlés az eljárás tárgyát az EGT területén található kereskedők vonatkozásában a régiók közti (vagy nemzetközi) MIF-ráták közvetlen alkalmazására is kiterjesztette, valamint rámutat a Visa Europe határokon átnyúló elfogadására vonatkozó szabályainak potenciálisan jogsértő jellegére.

| 8. | Ennek megfelelően az eljárások jelenleg az alábbiakra terjednek ki (csak összefoglalás):






  — | a Visa Europe által meghatározott, régión belüli, multilaterálisan egyeztetett bankközi jutalékok (a továbbiakban: régión belüli MIF-ek), amelyek vagy közvetlenül a határokon átnyúló tranzakciókra vagy alapértelmezettként a belföldi tranzakciókra vonatkoznak (2), |
| --- | --- | --- |

8.

Ennek megfelelően az eljárások jelenleg az alábbiakra terjednek ki (csak összefoglalás):

—

a Visa Europe által meghatározott, régión belüli, multilaterálisan egyeztetett bankközi jutalékok (a továbbiakban: régión belüli MIF-ek), amelyek vagy közvetlenül a határokon átnyúló tranzakciókra vagy alapértelmezettként a belföldi tranzakciókra vonatkoznak (2),

| — | a Visa Europe által meghatározott országspecifikus, hitelkártyára meghatározott MIF-ek (3), |
| --- | --- |

—

a Visa Europe által meghatározott országspecifikus, hitelkártyára meghatározott MIF-ek (3),

| — | a régiók közötti MIF-ek alapértelmezettként történő potenciális alkalmazása velük egyenértékű bankközi jutalékok hiányában, valamint azok közvetlen alkalmazása olyan tranzakciókra, amikor az EGT területén kívül kibocsátott kártyák használatára kerül sor az EGT területén belül található kereskedőknél (4). |
| --- | --- |

—

a régiók közötti MIF-ek alapértelmezettként történő potenciális alkalmazása velük egyenértékű bankközi jutalékok hiányában, valamint azok közvetlen alkalmazása olyan tranzakciókra, amikor az EGT területén kívül kibocsátott kártyák használatára kerül sor az EGT területén belül található kereskedőknél (4).

| — | a határokon átnyúló elfogadásokra vonatkozó, versenyt korlátozó szabályok. |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló elfogadásokra vonatkozó, versenyt korlátozó szabályok.

| 9. | Az eljárások kiterjednek a Visa Europe azon hálózati szabályaira, amelyek a kifogásközlésben már szereplő MIF-ekkel kapcsolatosak, nevezetesen a bankkártyák általános elfogadási kötelezettségére vonatkozó szabályra, a megkülönböztetés tilalmának szabályára, valamint a kereskedői díjak keverésének széles körben elterjedt gyakorlatára. Ez utóbbi szabályokat nem önmagukban a versenyjogi szabályok potenciális megsértése miatt vizsgálják, hanem a MIF-ek korlátozó hatásának fokozására való képességük miatt. |
| --- | --- |

9.

Az eljárások kiterjednek a Visa Europe azon hálózati szabályaira, amelyek a kifogásközlésben már szereplő MIF-ekkel kapcsolatosak, nevezetesen a bankkártyák általános elfogadási kötelezettségére vonatkozó szabályra, a megkülönböztetés tilalmának szabályára, valamint a kereskedői díjak keverésének széles körben elterjedt gyakorlatára. Ez utóbbi szabályokat nem önmagukban a versenyjogi szabályok potenciális megsértése miatt vizsgálják, hanem a MIF-ek korlátozó hatásának fokozására való képességük miatt.

| 10. | A kiegészítő kifogásközlést 2013. április 24-én a Visa Inc. és a Visa International Services Association részére is elküldte a Bizottság. |
| --- | --- |

10.

A kiegészítő kifogásközlést 2013. április 24-én a Visa Inc. és a Visa International Services Association részére is elküldte a Bizottság.

3.   A FELAJÁNLOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK FŐ TARTALMA

| 11. | A Visa Europe, mint az eljárásban részt vevő egyik fél, nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. A Bizottság versennyel kapcsolatos aggályainak eloszlatására azonban kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének megfelelően. A kötelezettségvállalások rövid összefoglalása az alábbiakban olvasható, a teljes angol nyelvű anyag pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján található meg az alábbi internetcímen:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

11.

A Visa Europe, mint az eljárásban részt vevő egyik fél, nem ért egyet a Bizottság előzetes értékelésével. A Bizottság versennyel kapcsolatos aggályainak eloszlatására azonban kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének megfelelően. A kötelezettségvállalások rövid összefoglalása az alábbiakban olvasható, a teljes angol nyelvű anyag pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján található meg az alábbi internetcímen:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| 12. | A Visa Europe vállalja, hogy a kötelezettségvállalási határozatról szóló értesítéstől számított két hónapot követően 0,3 %-ra korlátozza a fogyasztói hitelkártyáival lebonyolított tranzakciókra alkalmazandó, EGT-n belüli MIF-ek éves súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

12.

A Visa Europe vállalja, hogy a kötelezettségvállalási határozatról szóló értesítéstől számított két hónapot követően 0,3 %-ra korlátozza a fogyasztói hitelkártyáival lebonyolított tranzakciókra alkalmazandó, EGT-n belüli MIF-ek éves súlyozott átlagát.

| 13. | A korlát minden egyes olyan EGT-országban is alkalmazandó lesz, amely vonatkozásában a Visa Europe közvetlenül határoz meg egyedi belföldi fogyasztói hitelkártyára érvényes MIF-rátákat, valamint azokban az EGT-országokban, ahol más MIF-ek hiányában az EGT-n belüli hitelkártyára érvényes MIF-rátákat alkalmazzák a belföldi tranzakciókra. |
| --- | --- |

13.

A korlát minden egyes olyan EGT-országban is alkalmazandó lesz, amely vonatkozásában a Visa Europe közvetlenül határoz meg egyedi belföldi fogyasztói hitelkártyára érvényes MIF-rátákat, valamint azokban az EGT-országokban, ahol más MIF-ek hiányában az EGT-n belüli hitelkártyára érvényes MIF-rátákat alkalmazzák a belföldi tranzakciókra.

| 14. | A Visa Europe annak biztosítására is javaslatot tett, hogy 2015. január 1-jétől:






  — | a MIF hitelkártyákra vonatkozó, 0,3 %-os felső határ valamennyi, a Visa Europe által meghatározott MIF-re is érvényes lesz az olyan tranzakciók vonatkozásában, amelyeket az EGT területén lévő kereskedőknél bonyolítanak le a Visa Europe területéhez (5) tartozó, nem EGT-országokban kibocsátott Visa fogyasztói hitelkártyával (Visa Europe területén belüli nem EGT-hitelkártyára érvényes MIF-ek), valamint |
| --- | --- | --- |

14.

A Visa Europe annak biztosítására is javaslatot tett, hogy 2015. január 1-jétől:

—

a MIF hitelkártyákra vonatkozó, 0,3 %-os felső határ valamennyi, a Visa Europe által meghatározott MIF-re is érvényes lesz az olyan tranzakciók vonatkozásában, amelyeket az EGT területén lévő kereskedőknél bonyolítanak le a Visa Europe területéhez (5) tartozó, nem EGT-országokban kibocsátott Visa fogyasztói hitelkártyával (Visa Europe területén belüli nem EGT-hitelkártyára érvényes MIF-ek), valamint

| — | a MIF betéti kártyákra vonatkozó, 0,2 %-os felső határ valamennyi, a Visa Europe által meghatározott MIF-re is érvényes lesz az olyan tranzakciók vonatkozásában, amelyeket az EGT területén lévő kereskedőknél bonyolítanak le a Visa Europe területéhez tartozó, nem EGT-országokban kibocsátott Visa fogyasztói betéti kártyával (Visa Europe területén belüli nem EGT betéti kártyákra érvényes MIF-ek). |
| --- | --- |

—

a MIF betéti kártyákra vonatkozó, 0,2 %-os felső határ valamennyi, a Visa Europe által meghatározott MIF-re is érvényes lesz az olyan tranzakciók vonatkozásában, amelyeket az EGT területén lévő kereskedőknél bonyolítanak le a Visa Europe területéhez tartozó, nem EGT-országokban kibocsátott Visa fogyasztói betéti kártyával (Visa Europe területén belüli nem EGT betéti kártyákra érvényes MIF-ek).

| 15. | A Visa Europe vállalja, hogy 2015. január 1-jétől módosítja a határon átnyúló elfogadásokra vonatkozó szabályait, hogy bizonyos feltételek mellett lehetővé teszi a határon átnyúló elfogadó bankok számára, hogy bizonyos feltételek mellett vagy a kereskedő országában érvényes belföldi betéti kártya vagy belföldi hitelkártya MIF-et kínáljanak, vagy a 0,2 %-os MIF-rátát alkalmazzák a fogyasztói betéti kártyával, illetve a 0,3 %-os MIF-rátát a fogyasztói hitelkártyával végrehajtott tranzakciókra. |
| --- | --- |

15.

A Visa Europe vállalja, hogy 2015. január 1-jétől módosítja a határon átnyúló elfogadásokra vonatkozó szabályait, hogy bizonyos feltételek mellett lehetővé teszi a határon átnyúló elfogadó bankok számára, hogy bizonyos feltételek mellett vagy a kereskedő országában érvényes belföldi betéti kártya vagy belföldi hitelkártya MIF-et kínáljanak, vagy a 0,2 %-os MIF-rátát alkalmazzák a fogyasztói betéti kártyával, illetve a 0,3 %-os MIF-rátát a fogyasztói hitelkártyával végrehajtott tranzakciókra.

| 16. | A Visa Europe vállalja, hogy folytatja további átláthatósági intézkedések végrehajtását. A Visa Europe mindenekelőtt a következőket vállalja:






  — | olyan szabályt vezet be, amely az elfogadó bankok számára kötelezővé teszi, hogy a kereskedők részére adminisztrációs díj fejében „MIF plusz plusz” alapon árazott kereskedői díjat kínáljon (más szóval erre irányuló kérés esetén az elfogadó bank köteles szerződéseiben és számláiban a kereskedői díjat egyértelműen három összetevőre bontani, nevezetesen a MIF-re, az összes többi, alkalmazandó fizetési rendszeri díjra, valamint az elfogadó bank jutalékára. A Visa Europe kötelezni fogja az elfogadó bankokat, hogy ezt a szabályt a Visa Europe kötelezettségvállalási határozatról történő értesítését követő 12 hónapon belül hajtsák végre minden új megállapodásra, illetve 18 hónapon belül a meglévő szerződésekre vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

16.

A Visa Europe vállalja, hogy folytatja további átláthatósági intézkedések végrehajtását. A Visa Europe mindenekelőtt a következőket vállalja:

—

olyan szabályt vezet be, amely az elfogadó bankok számára kötelezővé teszi, hogy a kereskedők részére adminisztrációs díj fejében „MIF plusz plusz” alapon árazott kereskedői díjat kínáljon (más szóval erre irányuló kérés esetén az elfogadó bank köteles szerződéseiben és számláiban a kereskedői díjat egyértelműen három összetevőre bontani, nevezetesen a MIF-re, az összes többi, alkalmazandó fizetési rendszeri díjra, valamint az elfogadó bank jutalékára. A Visa Europe kötelezni fogja az elfogadó bankokat, hogy ezt a szabályt a Visa Europe kötelezettségvállalási határozatról történő értesítését követő 12 hónapon belül hajtsák végre minden új megállapodásra, illetve 18 hónapon belül a meglévő szerződésekre vonatkozóan,

| — | az átláthatóság és a díjak összehasonlíthatóságának elősegítése érdekében egyszerűsíti a Visa Europe által meghatározott MIF-ek szerkezetét, és ennek keretében legalább 25 %-kal csökkenti a díjkategóriák számát. |
| --- | --- |

—

az átláthatóság és a díjak összehasonlíthatóságának elősegítése érdekében egyszerűsíti a Visa Europe által meghatározott MIF-ek szerkezetét, és ennek keretében legalább 25 %-kal csökkenti a díjkategóriák számát.

| 17. | A Visa Europe ellenőrző megbízottat nevez ki, aki ellenőrzi, hogy a Visa Europe teljesíti-e a kötelezettségvállalásokat. A kinevezés előtt a Bizottság jogosult a javasolt megbízott személyének jóváhagyására vagy elutasítására. |
| --- | --- |

17.

A Visa Europe ellenőrző megbízottat nevez ki, aki ellenőrzi, hogy a Visa Europe teljesíti-e a kötelezettségvállalásokat. A kinevezés előtt a Bizottság jogosult a javasolt megbízott személyének jóváhagyására vagy elutasítására.

| 18. | A kötelezettségvállalások a Visa Europe kötelezettségvállalási határozatról történő értesítésének időpontjától számított négy évig lesznek hatályban. |
| --- | --- |

18.

A kötelezettségvállalások a Visa Europe kötelezettségvállalási határozatról történő értesítésének időpontjától számított négy évig lesznek hatályban.

| 19. | Ezek a kötelezettségvállalások kizárólag a Visa Europe-ra vonatkoznak. A Visa Inc. and Visa International Services Association ellen jelenleg folytatott antitröszt vizsgálat (a fenti 7. pont) a Bizottság további értékeléséig nyitva marad, és lehetőség szerint az e közleményre érkezett észrevételeket is magában foglalja majd. |
| --- | --- |

19.

Ezek a kötelezettségvállalások kizárólag a Visa Europe-ra vonatkoznak. A Visa Inc. and Visa International Services Association ellen jelenleg folytatott antitröszt vizsgálat (a fenti 7. pont) a Bizottság további értékeléséig nyitva marad, és lehetőség szerint az e közleményre érkezett észrevételeket is magában foglalja majd.

4.   FELKÉRÉS ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉRE

| 20. | A piaci tesztelés függvényében a Bizottság olyan határozatot kíván az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében elfogadni, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett kötelezettségvállalások kötelező jellegét. |
| --- | --- |

20.

A piaci tesztelés függvényében a Bizottság olyan határozatot kíván az 1/2003/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében elfogadni, amely megállapítja a fent összefoglalt és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett kötelezettségvállalások kötelező jellegét.

| 21. | Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a tervezett kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezen észrevételeknek e közzététel napjától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. A Bizottság felkéri továbbá az érdekelt harmadik feleket arra, hogy nyújtsák be észrevételeik betekinthető változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy azokat adott esetben betekinthető összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették. |
| --- | --- |

21.

Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a tervezett kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Ezen észrevételeknek e közzététel napjától számított egy hónapon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz. A Bizottság felkéri továbbá az érdekelt harmadik feleket arra, hogy nyújtsák be észrevételeik betekinthető változatát is, amelyből az üzleti titkokat és egyéb bizalmas részeket törölték, vagy azokat adott esetben betekinthető összefoglalóval vagy az „üzleti titok” vagy a „bizalmas” szóval helyettesítették.

| 22. | Kérjük a válaszadókat, hogy válaszaikat és észrevételeiket lehetőleg indokolják meg, és ismertessék a releváns tényeket is. Amennyiben a javasolt kötelezettségvállalások bármely részével kapcsolatban problémát állapítanak meg, kérjük, tegyenek javaslatot e probléma megoldására. |
| --- | --- |

22.

Kérjük a válaszadókat, hogy válaszaikat és észrevételeiket lehetőleg indokolják meg, és ismertessék a releváns tényeket is. Amennyiben a javasolt kötelezettségvállalások bármely részével kapcsolatban problémát állapítanak meg, kérjük, tegyenek javaslatot e probléma megoldására.

| 23. | Az észrevételeket az AT.39398 VISA MIF hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailben (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon (faxszám: +32 22950128) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Antitrust Registry (Antitröszt Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

23.

Az észrevételeket az AT.39398 VISA MIF hivatkozási szám feltüntetésével lehet a Bizottsághoz eljuttatni e-mailben (e-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxon (faxszám: +32 22950128) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Antitrust Registry (Antitröszt Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. Az EK-Szerződés 81. és 82. cikke 2009. december 1-i hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., illetve 102. cikkévé vált. A két-két rendelkezés lényegében azonos. E közlemény alkalmazásában az EUMSZ 101. és 102. cikkére való hivatkozást értelemszerűen az EK-Szerződés 81. és 82. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

(2)  Jelenleg Lettországra.

(3)  Jelenleg Belgiumban, Magyarországon, Izlandon, Írországban, Olaszországban, Luxemburgban, Máltán, Hollandiában és Svédországban, egyéb bankközi jutalék hiányában.

(4)  A kötelezettségvállalásokban ezekre mint nemzetközi MIF-ekre és a Visa Europe-on belüli, EGT-n kívüli MIF-ekre utalnak.

(5)  A Visa Europe területe az EGT-t, Andorrát, a Feröer szigeteket, Grönlandot, Izraelt, Monacót, San Marinót, Svalbard és Jan Mayen szigeteket, Svájcot, Törökországot és Vatikánvárost foglalja magába.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 168/26

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 168/08

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„CÍTRICOS VALENCIANOS”/„CÍTRICS VALENCIANS”

EK-sz.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   A Termékleírás módosítással érintett szakaszcíme

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — |  | A származás igazolása |
| — |  | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — |  | Címkézés |
| — |  | Nemzeti előírások |
| — |  | Egyéb (részletezze) |

—



A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—



A származás igazolása

—



Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—



Címkézés

—



Nemzeti előírások

—



Egyéb (részletezze)

2.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása |
| --- | --- | --- |
| — |  | Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikk (3) bekezdés) |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés) |

—

☒

Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása

—



Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikk (3) bekezdés)

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés)

3.   Módosítás(ok)

3.1.   A termék leírása

Új engedélyezett fajták felvétele

Az a tény, hogy a teljes valenciai citrustermesztés közel 60 %-a a novembertől februárig tartó időszakra összpontosul, jövedelemstagnálást és -kiesést okoz.

Együttműködésben a Valenciai Mezőgazdasági Kutatóintézettel (IVIA) – amely a világ citrustermesztő ágazatában magas színvonalú technológiájáról és kutatásairól ismert, és amely élen jár az új fajták, oltóanyagok és kártevőellenes szerek kifejlesztésében, elősegítve ezzel a citrustermesztés fejlődését és az ágazat üzleti dinamizmusát – sikerült koraibb és késeibb érésű, jó érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező új fajtákat létrehozni, és ezáltal a termelést a kereslethez igazítani anélkül, hogy csorbult volna a földrajzi területtel való szoros kapcsolat, a hagyomány vagy a termesztés módja.

A kérelem tárgyát képező új fajták tökéletesen alkalmazkodtak az enyhe telekkel, a nem túl forró nyarakkal, a határozott napi hőingadozással és a sem meleg, sem száraz szelekkel jellemzett mediterrán éghajlathoz, így a környezet révén olyan jellegzetes azonosító jegyekre tettek szert, amelyek megkülönböztetik őket a más környezetből származó, hasonló fajtáktól.

Egyszóval, a valenciai citrusfélék különleges sajátosságaikat a terület éghajlatának köszönhetik. A valenciai citrustermő területekre jellemző hőmérsékleti viszonyok alakítják a citrusfélék érzékszervi jellemzőit: ízét, színét és aromáit.

A szabályozó tanács Egységes Dokumentumába való felvétel iránti kérelem tárgyát képező és a spanyol környezetvédelmi, vidékfejlesztési és tengerészeti minisztérium által a spanyol hivatalos közlönyben közzétett, a kereskedelmi fajtajegyzékben szereplő fajták a következők:

| | Mandarinok: | Satsuma fajtacsoport: Iwasaki; |
| --- | --- | --- |

Mandarinok:

Satsuma fajtacsoport: Iwasaki;

| | Klementin fajtacsoport: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour; |
| --- | --- |

Klementin fajtacsoport: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour;

| | Hibridek: Moncada. |
| --- | --- |

Hibridek: Moncada.

| | Narancsok: | Navel fajtacsoport: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer és Rohde Summer |
| --- | --- | --- |

Narancsok:

Navel fajtacsoport: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer és Rohde Summer

| | Világos húsú fajták: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight és Barberina. |
| --- | --- |

Világos húsú fajták: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight és Barberina.

| | Vérnarancsok: Sanguinelli. |
| --- | --- |

Vérnarancsok: Sanguinelli.

| | Citromok: Eureka |
| --- | --- |

Citromok: Eureka

3.2.   Földrajzi terület

A termesztési területen tapasztalható éghajlatváltozás következtében olyan ökoszisztémák jöttek létre, amelyek megfelelő keretet nyújtanak a kiváló érzékszervi tulajdonságokkal bíró citrusfélék ugyanazon termelési rendszeren belüli termesztéséhez. Ennek köszönhetően bizonyos települések megkezdték az elismert minőségű, a „Cítricos Valencianos” OFJ alá vonható citrusfélék termesztését, míg más községek termelése visszaesett.

A „Cítricos Valencianos” OFJ-vel ellátott citrusfélék új termesztési területe a Földközi-tenger part menti síkságait átszelő folyók hordalékos talajú vízgyűjtő területein, a part és a hegységek között fekszik, és éghajlatát az enyhe nyarak és a túlnyomórészt párás szelek jellemzik, ami további előnyt jelent a termés – és főleg annak külső megjelenése – számára.

A területi egységekbe szerveződés fokozódása lehetővé teszi az Európai Unión belüli területek pontos földrajzi meghatározását:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. – Hozzáadandó: Cervera del Maestre és Traiguera; La Plana Alta. – Hozzáadandó: Les Coves de Vinromà ls Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa. – Hozzáadandó: Alfondeguilla és Eslida; L’Alt Millars. – Hozzáadandó: Espadilla, Toga, Torrechiva és Vallat; L’Alt Palància – Hozzáadandó: Navajas. |
| --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. – Hozzáadandó: Cervera del Maestre és Traiguera; La Plana Alta. – Hozzáadandó: Les Coves de Vinromà ls Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa. – Hozzáadandó: Alfondeguilla és Eslida; L’Alt Millars. – Hozzáadandó: Espadilla, Toga, Torrechiva és Vallat; L’Alt Palància – Hozzáadandó: Navajas.

| | VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. – Törlendő: Mislata; L’Horta Sud. – Hozzáadandó: Llocnou de la Corona; Törlendő: Benetússer; El Camp de Túria. – Hozzáadandó: L’Eliana, Loriguilla és San Antonio de Benagéber; Els Serrans – Hozzáadandó: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera és Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol. – Hozzáadandó: Dos Aguas és Yátova; La Ribera Baixa. – Hozzáadandó: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida. – Hozzáadandó: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montichelvo/Montitxelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc és Rugat; Törlendő: Bellús. |
| --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. – Törlendő: Mislata; L’Horta Sud. – Hozzáadandó: Llocnou de la Corona; Törlendő: Benetússer; El Camp de Túria. – Hozzáadandó: L’Eliana, Loriguilla és San Antonio de Benagéber; Els Serrans – Hozzáadandó: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera és Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol. – Hozzáadandó: Dos Aguas és Yátova; La Ribera Baixa. – Hozzáadandó: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida. – Hozzáadandó: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montichelvo/Montitxelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc és Rugat; Törlendő: Bellús.

| | ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. – Hozzáadandó: Els Poblets; La Marina Baixa. – Törlendő: Relleu; L’Alacantí. – Törlendő: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà. – Törlendő: Aspe és következésképpen Aspe járás; El Baix Segura. – Hozzáadandó: Los Montesinos és San Isidro. |
| --- | --- |

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. – Hozzáadandó: Els Poblets; La Marina Baixa. – Törlendő: Relleu; L’Alacantí. – Törlendő: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà. – Törlendő: Aspe és következésképpen Aspe járás; El Baix Segura. – Hozzáadandó: Los Montesinos és San Isidro.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (3)

„CÍTRICOS VALENCIANOS”/„CÍTRICS VALENCIANS”

EK-sz.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Cítricos Valencianos”/„Cítrics Valencians”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.6. osztály: | Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A narancsfa (Citrus sinensis, L.), mandarinfa (Citrus reticulata Blanco) és citromfa (Citrus limon L.) termése.

A „Cítricos Valencianos” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott citrusfélék a következők:

| — | a narancsok esetében a Navel, a világos húsú és a vérnarancs fajtacsoportba tartozó, az alábbi táblázatban ismertetett elnevezésű és jellemzőkkel rendelkező fajták, |
| --- | --- |

—

a narancsok esetében a Navel, a világos húsú és a vérnarancs fajtacsoportba tartozó, az alábbi táblázatban ismertetett elnevezésű és jellemzőkkel rendelkező fajták,

| — | a mandarinok esetében a Satsuma, a Klementin és a Hibrid fajtacsoportba tartozó, az alábbi táblázatban ismertetett elnevezésű és jellemzőkkel rendelkező fajták, |
| --- | --- |

—

a mandarinok esetében a Satsuma, a Klementin és a Hibrid fajtacsoportba tartozó, az alábbi táblázatban ismertetett elnevezésű és jellemzőkkel rendelkező fajták,

| — | a citromok esetében az alábbi táblázatban ismertetett elnevezésű és jellemzőkkel rendelkező fajták. |
| --- | --- |

—

a citromok esetében az alábbi táblázatban ismertetett elnevezésű és jellemzőkkel rendelkező fajták.

| FAJTACSOPORT | FAJTA | ÁTMÉRŐ (mm) | LÉ (%) (4) | ÉRETTSÉGI MUTATÓ (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SATSUMA | CLAUSELLINA | 54–78 | 40 | 7 |
| | OKITSU | 54–78 | 40 | 7 |
| | OWARI | 54–78 | 40 | 7 |
| | IWASAKI | 54–78 | 40 | 7 |
| HIBRID | ELLENDALE | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | FORTUNE | 54–78 | 40 | 8 |
| | KARA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | NOVA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | ORTANIQUE | 54–78 | 40 | 8 |
| | MONCADA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| KLEMENTIN | ARRUFATINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTARD | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTINA FINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ESBAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | HERNANDINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | MARISOL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROGRANDE | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ORONULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROVAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | TOMATERA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | LORETINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | BEATRIZ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENPONS | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | NOUR | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CAPOLA (MIORO) | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENRUBÍ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| NÁVEL | LANE LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELINA | 70–100 | 35 | 7 |
| | NEWHALL | 70–100 | 35 | 7 |
| | WASHINGTON NAVEL | 70–100 | 35 | 7 |
| | CARACARA | 70–100 | 35 | 7 |
| | POWELL SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | BARNFIELD LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | CHISLETT SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | FUKUMOTO | 70–100 | 35 | 7 |
| | ROHDE SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| VILÁGOS HÚSÚ | SALUSTIANA | 67–96 | 35 | 7 |
| | VALENCIA LATE | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. DELTA SEEDLESS | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. MIDKNIGHT | 67–96 | 35 | 7 |
| | BARBERINA | 67–96 | 35 | 7 |
| VÉRNARANCS | SANGUINELLI | 60–96 | 35 | 7 |
| CITROMOK | FINO (MESERO) | 48–67 | 25 | — |
| | VERNA | 48–67 | 30 | — |
| | EUREKA | 48–67 | 25 | — |

FAJTACSOPORT

FAJTA

ÁTMÉRŐ (mm)

LÉ (%) (4)

ÉRETTSÉGI MUTATÓ (5)

SATSUMA

CLAUSELLINA

54–78

40

7

OKITSU

54–78

40

7

OWARI

54–78

40

7

IWASAKI

54–78

40

7

HIBRID

ELLENDALE

54–78

40

7,5

FORTUNE

54–78

40

8

KARA

54–78

40

7,5

NOVA

54–78

40

7,5

ORTANIQUE

54–78

40

8

MONCADA

54–78

40

7,5

KLEMENTIN

ARRUFATINA

46–78

40

7,5

CLEMENTARD

46–78

40

7,5

CLEMENTINA FINA

46–78

40

7,5

CLEMENULES

46–78

40

7,5

ESBAL

46–78

40

7,5

HERNANDINA

46–78

40

7,5

MARISOL

46–78

40

7,5

OROGRANDE

46–78

40

7,5

ORONULES

46–78

40

7,5

OROVAL

46–78

40

7,5

TOMATERA

46–78

40

7,5

LORETINA

46–78

40

7,5

BEATRIZ

46–78

40

7,5

CLEMENPONS

46–78

40

7,5

NOUR

46–78

40

7,5

CAPOLA (MIORO)

46–78

40

7,5

CLEMENRUBÍ

46–78

40

7,5

NÁVEL

LANE LATE

70–100

35

7

NAVELATE

70–100

35

7

NAVELINA

70–100

35

7

NEWHALL

70–100

35

7

WASHINGTON NAVEL

70–100

35

7

CARACARA

70–100

35

7

POWELL SUMMER

70–100

35

7

BARNFIELD LATE

70–100

35

7

CHISLETT SUMMER

70–100

35

7

FUKUMOTO

70–100

35

7

ROHDE SUMMER

70–100

35

7

VILÁGOS HÚSÚ

SALUSTIANA

67–96

35

7

VALENCIA LATE

67–96

35

7

V. DELTA SEEDLESS

67–96

35

7

V. MIDKNIGHT

67–96

35

7

BARBERINA

67–96

35

7

VÉRNARANCS

SANGUINELLI

60–96

35

7

CITROMOK

FINO (MESERO)

48–67

25

—

VERNA

48–67

30

—

EUREKA

48–67

25

—

Az OFJ-vel ellátott citrusfélék az alkalmazott minőségügyi szabvány alapján az „Extra” vagy az „I. osztályú” kategóriába tartoznak.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

—

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A terméket élelmiszeripari felhasználásra alkalmas csomagolóanyagban kell kiszerelni.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Az oltalom alatt álló citrusféléket kizárólag számozott ellenőrző címkével ellátott kiszerelésben lehet forgalomba hozni. A címkén és az ellenőrző címkén kötelezően fel kell tüntetni a következő feliratot: Indicación Geográfica Protegida „Cítricos Valencianos”/„Citrics Valencians”.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Cítricos Valencianos” OFJ-vel ellátott citrusfélék termesztési területét a Castellón, Valencia és Alicante tartományok területén fekvő, a „Cítricos Valencianos” OFJ-vel ellátott citrusfélék termesztésére engedéllyel rendelkező következő járások területe alkotja:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN | El Baix Maestrat – Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera és Vinaròs. |
| --- | --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN

El Baix Maestrat – Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera és Vinaròs.

| | La Plana Alta – Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, Les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca és Vilanova d’Alcolea. |
| --- | --- |

La Plana Alta – Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, Les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca és Vilanova d’Alcolea.

| | La Plana Baixa – Alfondeguilla, Almenara, Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, La Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, La Vall d’Uixó, Vilareal és La Vilavella. |
| --- | --- |

La Plana Baixa – Alfondeguilla, Almenara, Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, La Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, La Vall d’Uixó, Vilareal és La Vilavella.

| | L’Alcalatén – L’Alcora. |
| --- | --- |

L’Alcalatén – L’Alcora.

| | L’Alt Millars – Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva és Vallat. |
| --- | --- |

L’Alt Millars – Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva és Vallat.

| | L’Alt Palància – Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja és Sot de Ferrer. |
| --- | --- |

L’Alt Palància – Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja és Sot de Ferrer.

| | VALÈNCIA/VALENCIA | El Camp de Morvedre – Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart és Torres Torres. |
| --- | --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA

El Camp de Morvedre – Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart és Torres Torres.

| | L’Horta Nord – Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, La Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques és Vinalesa. |
| --- | --- |

L’Horta Nord – Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, La Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques és Vinalesa.

| | L’Horta Oest – Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella és València. |
| --- | --- |

L’Horta Oest – Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella és València.

| | L’Horta Sud – Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví és Silla. |
| --- | --- |

L’Horta Sud – Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví és Silla.

| | El Camp de Túria – Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, L’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, La Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra és Vilamarxant. |
| --- | --- |

El Camp de Túria – Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, L’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, La Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra és Vilamarxant.

| | Els Serrans – Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera és Villar del Arzobispo. |
| --- | --- |

Els Serrans – Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera és Villar del Arzobispo.

| | La Foia de Bunyol – Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre és Yátova. |
| --- | --- |

La Foia de Bunyol – Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre és Yátova.

| | La Ribera Alta – Alberic, Alcàntera de Xúquer, L’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, L’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, La Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís és Villanueva de Castellón. |
| --- | --- |

La Ribera Alta – Alberic, Alcàntera de Xúquer, L’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, L’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, La Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís és Villanueva de Castellón.

| | La Ribera Baixa – Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana és Sueca. |
| --- | --- |

La Ribera Baixa – Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana és Sueca.

| | La Canal de Navarrés – Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés és Quesa. |
| --- | --- |

La Canal de Navarrés – Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés és Quesa.

| | La Costera – L’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, La Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, La Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés, Xàtiva és Xàtiva (el Realenc). |
| --- | --- |

La Costera – L’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, La Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, La Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés, Xàtiva és Xàtiva (el Realenc).

| | La Safor – Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, L’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, La Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco és Xeresa. |
| --- | --- |

La Safor – Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, L’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, La Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco és Xeresa.

| | La Vall d’Albaida – Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat és Terrateig. |
| --- | --- |

La Vall d’Albaida – Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat és Terrateig.

| | ALACANT/ALICANTE | La Marina Alta – Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, El Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, Els Poblets, El Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, La Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, La Vall de Laguar, El Verger és Xàbia/Jávea. |
| --- | --- | --- |

ALACANT/ALICANTE

La Marina Alta – Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, El Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, Els Poblets, El Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, La Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, La Vall de Laguar, El Verger és Xàbia/Jávea.

| | La Marina Baixa – L’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa D’En Sarrià, Confrides, Finestrat, El Castell de Guadalest, La Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena és La Vila Joiosa/ Villajoyosa. |
| --- | --- |

La Marina Baixa – L’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa D’En Sarrià, Confrides, Finestrat, El Castell de Guadalest, La Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena és La Vila Joiosa/ Villajoyosa.

| | L’Alacantí – Aigües, Alacant/Alicante, El Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig és Sant Joan d’Alacant. |
| --- | --- |

L’Alacantí – Aigües, Alacant/Alicante, El Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig és Sant Joan d’Alacant.

| | El Baix Vinalopó – Crevillent, Elx/Elche és Santa Pola. |
| --- | --- |

El Baix Vinalopó – Crevillent, Elx/Elche és Santa Pola.

| | El Baix Segura – Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas és Torrevieja. |
| --- | --- |

El Baix Segura – Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas és Torrevieja.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Történelmi kapcsolat

A citrusfélék termesztésének az egész világon Valencia autonóm közösségben van a legmélyebben gyökerező hagyománya. Nagyon régi írásos történelmi emlékek tanúskodnak a citrustermesztés jelenlétéről és ismeretéről a valenciai régióban. „Regiment de la Cosa Pública” című művében már Francesc Eiximenis (1340–1409) is megemlíti a narancs- és citromültetvényeket Valencia szépségei között. „Viaje por España y Portugal” (Utazás Spanyolországban és Portugáliában) című, 1494-ben írt művében Hieronymus Münzer arról ír, hogy Valencia „bővelkedik narancsfákban, citromfákban, cédrátcitromfákban és számtalan másfajta gyümölcsfában”, és hozzáteszi, hogy „megmutatják nekünk a város kertjét, amely gyönyörűen be van ültetve citromfákkal, narancsfákkal, cédrátcitromfákkal és pálmafákkal”. Dioszkoridész medicináról szóló értekezésének (1570) fordításában Laguna a naranccsal és a citrommal kapcsolatos adatokat közöl, és megemlíti, hogy a valenciaiak „a narancsot toronja-nak hívják”. A botanikus Antonio José de Cavanilles a XVIII. század végén arról ír, hogy „4 000tahulla területen termesztenek kínai narancsot, és az ültetvény minden másnál bőségesebb termést hoz”.

A frissgyümölcs-fogyasztásra termelő első kereskedelmi ültetvényeket a XVIII. század végén hozták létre, területük mára elérte a narancsfák esetében a kb. 85 000 hektárt, a mandarinfák esetében a 83 000 hektárt és a citromfák esetében a mintegy 15 000 hektárt, ami lehetővé tette bizonyos technikák és egy olyan speciális termesztési módszer kifejlesztését, amelynek alapját a növényeknek a mezőgazdasági-éghajlati körülményekhez való optimális alkalmazkodása és a termesztett gyümölcs minősége képezi.

A narancstermesztés Valencia autonóm közösségben betöltött jelentős szerepéről a burrianai (Castellón) Narancsmúzeum tanúskodik.

Természeti kapcsolat

Valencia autonóm közösségben a csapadék mennyisége északról dél felé haladva csökken, Castellón északi részén mintegy 450 mm, míg Alicante déli részén kevesebb mint 300 mm.

A citrusfélék termesztése Valencia autonóm közösség mindhárom tartományára – Alicante, Valencia és Castellón – kiterjed, és noha a termesztést a belső területeken előforduló fagyok miatt hagyományosan a part menti övezetekben és a folyóvölgyekben folytatták, mára a belső területek is alkalmassá váltak a citrustermesztésre, köszönhetően az éghajlati viszonyok megváltozásának, azaz alapvetően az enyhe teleknek, a nem túl forró nyaraknak, a határozott napi hőingadozásnak és az enyhe és párás szeleknek.

5.2.   A termék sajátosságai

Narancsok

A valenciai mezőgazdasági termelők technikai képzettsége, a termesztési folyamat tökéletes ismerete, valamint az éghajlat és a talaj jellegzetességei olyan tényezők, amelyek elősegítik, hogy a kifejlődő gyümölcs mind az íz (sav-édesség arány), mind a szín (élénk narancsszín), mind az aromák és a lédússág tekintetében egyedi érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezzen.

A valenciai narancsok héja vékony, felületükön kevés folt és külső sérülés látható.

Egyetlen más termesztési terület sem tud felmutatni ennyiféle fajtát, amelyek egyedi színükkel és állandó aromájukkal és illatukkal tűnnek ki.

Mandarinok

A valenciai mezőgazdasági termelők technikai képzettsége és a termesztési folyamat tökéletes ismerete, valamint az éghajlat és a talaj jellegzetességei olyan tényezők, amelyek elősegítik, hogy a kifejlődő gyümölcs mind az íz (sav-édesség arány), mind a szín (élénk narancsszín), mind az aromák és a lédússág tekintetében egyedi érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezzen.

A valenciai mandarinok héja vékony, felületükön kevés folt és külső sérülés látható.

Egyetlen más termesztési terület sem tud felmutatni ennyiféle fajtát, amelyek egyedi színükkel és állandó aromájukkal és illatukkal tűnnek ki. Ennek köszönhetően Spanyolország a világ első számú mandarinexportőre.

Citromok

A valenciai mezőgazdasági termelők technikai képzettsége és a termesztési folyamat tökéletes ismerete, valamint az éghajlat és a talaj jellegzetességei olyan tényezők, amelyek elősegítik, hogy a kifejlődő termés egyedi tulajdonságokkal, magas savtartalmú, lédús gyümölcshússal, élénksárga színnel és rendkívüli illattal rendelkezzen.

A valenciai citromok héja vékony, felületükön kevés folt és külső sérülés látható.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Narancsok

A környezet, amelyben a narancstermesztés a kezdetektől fogva – tehát amióta az arabok elterjesztették azt Spanyolországban – folyik, olyan jellegzetes azonosító jegyekkel ruházza fel a valenciai narancsot, amelyek megkülönböztetik azt a máshonnan származó fajtáktól, és ez több tényezőnek köszönhető:

A valenciai narancsok fejlődésük során nincsenek kitéve a más régiókban jellemző meleg és száraz szelek által okozott élettani traumáknak, ennek köszönhetően héjuk vékony, kevés folttal és külső sérüléssel.

A valenciai citrustermő vidékek, szemben más termőterületekkel, a hőmérséklet miatt a narancstermesztés szempontjából határterületnek számító övezetben fekszenek, ami több okból is befolyásolja a minőséget:

| 1. | Az enyhe telek és a nem túl forró nyarak következtében a narancs lassan éri el az optimális érettségi fokot, ezért megfelelőbb sav-édesség aránnyal rendelkezik, mint a forróbb régiókból származó narancsok (amelyek általában édeskésebb és semlegesebb ízűek). A valenciai narancsok ebből következően ízletesebbek. |
| --- | --- |

1.

Az enyhe telek és a nem túl forró nyarak következtében a narancs lassan éri el az optimális érettségi fokot, ezért megfelelőbb sav-édesség aránnyal rendelkezik, mint a forróbb régiókból származó narancsok (amelyek általában édeskésebb és semlegesebb ízűek). A valenciai narancsok ebből következően ízletesebbek.

| 2. | A nappalok és az éjszakák közötti határozott hőingadozás élénkebbé teszi a narancs héjának és húsának színét. A valenciai narancsok jellegzetes, a máshonnan származó narancsokénál általában élénkebb narancssárga tónussal rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.

A nappalok és az éjszakák közötti határozott hőingadozás élénkebbé teszi a narancs héjának és húsának színét. A valenciai narancsok jellegzetes, a máshonnan származó narancsokénál általában élénkebb narancssárga tónussal rendelkeznek.

| 3. | E hőmérsékletek továbbá elősegítik az illóolajok képződését a narancs héjában, amelyek hozzájárulnak a gyümölcs aromaképletének kialakulásához. |
| --- | --- |

3.

E hőmérsékletek továbbá elősegítik az illóolajok képződését a narancs héjában, amelyek hozzájárulnak a gyümölcs aromaképletének kialakulásához.

A valenciai citrustermő területekre jellemző hőmérsékleti viszonyok tehát alakítják a citrusfélék érzékszervi jellemzőit: ízét, színét és aromáit.

A nem túl forró nyarakkal és a túlnyomórészt párás szelekkel jellemzett mediterrán éghajlat további előnye, hogy kedvezően befolyásolja a narancs külső megjelenését.

Mandarinok

A környezet, amelyben a mandarintermesztés a kezdetektől fogva – tehát amióta az arabok elterjesztették azt Spanyolországban – folyik, olyan jellegzetes azonosító jegyekkel ruházza fel a valenciai mandarint, amelyek megkülönböztetik azt a máshonnan származó fajtáktól, és ez több tényezőnek köszönhető:

A valenciai mandarinok fejlődésük során nincsenek kitéve a más régiókban jellemző meleg és száraz szelek által okozott élettani traumáknak, ennek köszönhetően héjuk vékony, kevés folttal és külső sérüléssel.

A valenciai citrustermő vidékek, szemben más termőterületekkel, hőmérsékletük miatt a mandarintermesztés szempontjából határterületnek számító övezetben fekszenek, ami több okból is befolyásolja a minőséget:

| 1. | Az enyhe telek és a nem túl forró nyarak következtében a mandarin lassan éri el az optimális érettségi fokot, ezért megfelelőbb sav-édesség aránnyal rendelkezik, mint a forróbb régiókból származó mandarinok (amelyek általában édeskésebb és semlegesebb ízűek). A valenciai mandarinok ebből következően ízletesebbek. |
| --- | --- |

1.

Az enyhe telek és a nem túl forró nyarak következtében a mandarin lassan éri el az optimális érettségi fokot, ezért megfelelőbb sav-édesség aránnyal rendelkezik, mint a forróbb régiókból származó mandarinok (amelyek általában édeskésebb és semlegesebb ízűek). A valenciai mandarinok ebből következően ízletesebbek.

| 2. | A nappalok és az éjszakák közötti határozott hőingadozások élénkebbé teszik a mandarin héjának és húsának színét. A valenciai mandarinok jellegzetes, a máshonnan származó mandarinokénál általában élénkebb narancssárga tónussal rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.

A nappalok és az éjszakák közötti határozott hőingadozások élénkebbé teszik a mandarin héjának és húsának színét. A valenciai mandarinok jellegzetes, a máshonnan származó mandarinokénál általában élénkebb narancssárga tónussal rendelkeznek.

| 3. | E hőmérsékletek továbbá elősegítik az illóolajok képződését a narancs héjában, amelyek hozzájárulnak a gyümölcs aromaképletének kialakulásához. |
| --- | --- |

3.

E hőmérsékletek továbbá elősegítik az illóolajok képződését a narancs héjában, amelyek hozzájárulnak a gyümölcs aromaképletének kialakulásához.

A valenciai citrustermő területekre jellemző hőmérsékleti viszonyok tehát alakítják a citrusfélék érzékszervi jellemzőit: ízét, színét és aromáit.

A nem túl forró nyarak és a túlnyomórészt párás szelek által jellemzett mediterrán éghajlat további előnye, hogy kedvezően befolyásolja a mandarin külső megjelenését.

Citromok

A környezet, amelyben a citromtermesztés a kezdetektől fogva – tehát amióta az arabok elterjesztették azt Spanyolországban – folyik, olyan jellegzetes azonosító jegyekkel ruházza fel a valenciai citromot, amelyek megkülönböztetik azt a máshonnan származó fajtáktól, és ez több tényezőnek köszönhető:

A valenciai citromok fejlődésük során nincsenek kitéve a más régiókban jellemző meleg és száraz szelek által okozott élettani traumáknak, ennek köszönhetően héjuk vékony, kevés folttal és külső sérüléssel.

A valenciai citrustermő vidékek, szemben más termőterületekkel, hőmérsékletük miatt a citromtermesztés szempontjából határterületnek számító övezetben fekszenek, ami több okból is befolyásolja a minőséget:

| 1. | Az enyhe telek és a nem túl forró nyarak következtében a citrom lassan éri el az optimális érettségi fokot, ezért megfelelőbb savassággal rendelkezik, mint a forróbb régiókból származó citromok (amelyek általában semlegesebb ízűek). |
| --- | --- |

1.

Az enyhe telek és a nem túl forró nyarak következtében a citrom lassan éri el az optimális érettségi fokot, ezért megfelelőbb savassággal rendelkezik, mint a forróbb régiókból származó citromok (amelyek általában semlegesebb ízűek).

| 2. | A nappalok és az éjszakák közötti határozott hőingadozások élénkebbé teszik a citrom héjának és húsának színét. A valenciai citromok jellegzetes, a máshonnan származó citromokénál általában élénkebb sárga tónussal rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.

A nappalok és az éjszakák közötti határozott hőingadozások élénkebbé teszik a citrom héjának és húsának színét. A valenciai citromok jellegzetes, a máshonnan származó citromokénál általában élénkebb sárga tónussal rendelkeznek.

| 3. | E hőmérsékletek továbbá elősegítik az illóolajok képződését a narancs héjában, amelyek hozzájárulnak a gyümölcs aromaképletének kialakulásához. |
| --- | --- |

3.

E hőmérsékletek továbbá elősegítik az illóolajok képződését a narancs héjában, amelyek hozzájárulnak a gyümölcs aromaképletének kialakulásához.

A valenciai citrustermő területekre jellemző hőmérsékleti viszonyok tehát alakítják a citrusfélék érzékszervi jellemzőit: savasságát, színét és aromáit.

A nem túl forró nyarakkal és a túlnyomórészt párás szelekkel jellemzett mediterrán éghajlat további előnye, hogy kedvezően befolyásolja a citrom külső megjelenését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (6) 5. cikk (7) bekezdés)

Link a minisztérium honlapján közzétett termékleíráshoz:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU.

(3)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU.

(4)  A termés teljes súlyához viszonyítva. Kézi préssel kinyert lé.

(5)  Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott minimális cukor-sav arány.

(6)  L. 3. lábjegyzet.

---