# Az Európai Unió C 179E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.179.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 179E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 25. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.179.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 179E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2013/C 179E/01 | A Tanács 6/2013/EU állásfoglalása első olvasatban a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)A Tanács által 2013. június 6-án elfogadva | 1 |
| 2013/C 179E/02 | A Tanács 7/2013/EU álláspontja első olvasatban a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)A Tanács által 2013. június 6-án elfogadva | 27 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2013/C 179E/01

A Tanács 6/2013/EU állásfoglalása első olvasatban a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)A Tanács által 2013. június 6-án elfogadva

1

2013/C 179E/02

A Tanács 7/2013/EU álláspontja első olvasatban a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)A Tanács által 2013. június 6-án elfogadva

27

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 25.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 179/1

---

A TANÁCS 6/2013/EU ÁLLÁSFOGLALÁSA ELSŐ OLVASATBAN

a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

A Tanács által 2013. június 6-án elfogadva

2013/C 179 E/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésének f) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | A közös európai menekültügyi rendszert is magában foglaló közös menekültpolitika részét képezi az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Unióban. E politikának a tagállamok közötti szolidaritás és a felelősség igazságos elosztásának elvén – ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is – kell alapulnia. |
| --- | --- |

(2)

A közös európai menekültügyi rendszert is magában foglaló közös menekültpolitika részét képezi az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Unióban. E politikának a tagállamok közötti szolidaritás és a felelősség igazságos elosztásának elvén – ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is – kell alapulnia.

| (3) | Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén megállapodott abban, hogy törekszik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: a genfi egyezmény) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán nyugvó Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozására, megerősítve ily módon a visszaküldés tilalmának alapelvét. A Szerződésekben előírt vonatkozó jogi eszközök – többek között a 2003/9/EK irányelv – elfogadásával lezárult a közös európai menekültügyi rendszer kialakításának első szakasza. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén megállapodott abban, hogy törekszik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: a genfi egyezmény) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán nyugvó Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozására, megerősítve ily módon a visszaküldés tilalmának alapelvét. A Szerződésekben előírt vonatkozó jogi eszközök – többek között a 2003/9/EK irányelv – elfogadásával lezárult a közös európai menekültügyi rendszer kialakításának első szakasza.

| (4) | Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a Hágai Programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a Hágai Program arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze az Európai Parlament és a Tanács elé a második szakasz jogi aktusait és intézkedéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a Hágai Programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a Hágai Program arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze az Európai Parlament és a Tanács elé a második szakasz jogi aktusait és intézkedéseit.

| (5) | Az Európai Tanács 2009. december 10–11-i ülésén elfogadta a Stockholmi Programot, amely hangsúlyozta a védelem és szolidaritás közös térségének 2012-ig történő létrehozása mellett tett kötelezettségvállalást, amely térség alapját a közös menekültügyi eljárás és a nemzetközi védelemben részesítettek egységes, szigorú védelmi előírásokon, valamint tisztességes és hatékony eljárásokon alapuló egységes jogállása képezi. A Stockholmi Program előírja továbbá, hogy a befogadási feltételek tekintetében az egyének számára feltétlenül egyenlő bánásmódot kell biztosítani, függetlenül attól, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmüket mely tagállamban nyújtották be. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2009. december 10–11-i ülésén elfogadta a Stockholmi Programot, amely hangsúlyozta a védelem és szolidaritás közös térségének 2012-ig történő létrehozása mellett tett kötelezettségvállalást, amely térség alapját a közös menekültügyi eljárás és a nemzetközi védelemben részesítettek egységes, szigorú védelmi előírásokon, valamint tisztességes és hatékony eljárásokon alapuló egységes jogállása képezi. A Stockholmi Program előírja továbbá, hogy a befogadási feltételek tekintetében az egyének számára feltétlenül egyenlő bánásmódot kell biztosítani, függetlenül attól, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmüket mely tagállamban nyújtották be.

| (6) | Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a Közös Európai Menekültügyi Rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtása során tett tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük vagy népességi helyzetük miatt – különös és aránytalanul nagy nyomás nehezedik. |
| --- | --- |

(6)

Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a Közös Európai Menekültügyi Rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtása során tett tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük vagy népességi helyzetük miatt – különös és aránytalanul nagy nyomás nehezedik.

| (7) | Az első szakaszba tartozó jogi aktusok végrehajtásáról készített értékelések eredményeinek fényében, a nemzetközi védelmet kérelmezők (a továbbiakban: a kérelmezők) kedvezőbb befogadási feltételeinek biztosítása céljából e szakaszban indokolt megerősíteni a 2003/9/EK irányelvet alátámasztó elveket. |
| --- | --- |

(7)

Az első szakaszba tartozó jogi aktusok végrehajtásáról készített értékelések eredményeinek fényében, a nemzetközi védelmet kérelmezők (a továbbiakban: a kérelmezők) kedvezőbb befogadási feltételeinek biztosítása céljából e szakaszban indokolt megerősíteni a 2003/9/EK irányelvet alátámasztó elveket.

| (8) | Az Unió-szerte az összes kérelmezővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében ezen irányelvet kell alkalmazni a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszára és fajtájára, valamint a kérelmezőket befogadó valamennyi helyszínen és létesítményben és mindaddig, amíg azok kérelmezőként tartózkodhatnak a tagállamok területén. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió-szerte az összes kérelmezővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében ezen irányelvet kell alkalmazni a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszára és fajtájára, valamint a kérelmezőket befogadó valamennyi helyszínen és létesítményben és mindaddig, amíg azok kérelmezőként tartózkodhatnak a tagállamok területén.

| (9) | Ezen irányelv alkalmazásakor az Európai Unió Alapjogi Chartájával, az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményével, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezménnyel összhangban a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy teljes mértékben megfeleljenek a gyermek mindenek felett álló érdeke és a család egysége elvének. |
| --- | --- |

(9)

Ezen irányelv alkalmazásakor az Európai Unió Alapjogi Chartájával, az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményével, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezménnyel összhangban a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy teljes mértékben megfeleljenek a gyermek mindenek felett álló érdeke és a család egysége elvének.

| (10) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat azon nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek részes felei. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat azon nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek részes felei.

| (11) | Meg kell állapítani a kérelmezők befogadásának azon szabályait, amelyek elengedők ahhoz, hogy számukra méltó életszínvonalat, illetve valamennyi tagállamban az annak életfeltételeihez hasonló megélhetési feltételeket biztosítsanak. |
| --- | --- |

(11)

Meg kell állapítani a kérelmezők befogadásának azon szabályait, amelyek elengedők ahhoz, hogy számukra méltó életszínvonalat, illetve valamennyi tagállamban az annak életfeltételeihez hasonló megélhetési feltételeket biztosítsanak.

| (12) | A kérelmezők befogadására vonatkozó feltételek összehangolásának hozzá kell járulnia a kérelmezők eltérő befogadási feltételek miatti másodlagos migrációjának korlátozásához. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmezők befogadására vonatkozó feltételek összehangolásának hozzá kell járulnia a kérelmezők eltérő befogadási feltételek miatti másodlagos migrációjának korlátozásához.

| (13) | A nemzetközi védelmet kérelmezők közötti egyenlő bánásmód biztosítása, valamint a jelenleg hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal – különösen a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU irányelvvel (5) – való összhang garantálása érdekében ezen irányelv hatályát helyénvaló kiterjeszteni a kiegészítő védelmet kérelmezőkre is. |
| --- | --- |

(13)

A nemzetközi védelmet kérelmezők közötti egyenlő bánásmód biztosítása, valamint a jelenleg hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal – különösen a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU irányelvvel (5) – való összhang garantálása érdekében ezen irányelv hatályát helyénvaló kiterjeszteni a kiegészítő védelmet kérelmezőkre is.

| (14) | A nemzeti hatóságoknak kiemelten kell foglalkozniuk a különleges befogadási igényekkel rendelkező személyek befogadása kérdésével annak biztosítása érdekében, hogy befogadásukat kifejezetten különleges befogadási igényeikhez igazodva alakítsák ki. |
| --- | --- |

(14)

A nemzeti hatóságoknak kiemelten kell foglalkozniuk a különleges befogadási igényekkel rendelkező személyek befogadása kérdésével annak biztosítása érdekében, hogy befogadásukat kifejezetten különleges befogadási igényeikhez igazodva alakítsák ki.

| (15) | A kérelmezők őrizetbe vételét és őrizetben tartását azon alapvető elvvel összhangban kell alkalmazni, hogy – különösen a tagállamok nemzetközi jogi kötelezettségeivel és a genfi egyezmény 31. cikkével összhangban – senki sem tartható őrizetben kizárólag azon az alapon, hogy nemzetközi védelmet kér. A kérelmezőket őrizetbe venni csak az ezen irányelvben megállapított, nagyon egyértelműen meghatározott kivételes körülmények között lehetséges és mind az ilyen őrizet módja, mind célja tekintetében a szükségesség és az arányosság elvét kell alkalmazni. Amennyiben egy kérelmezőt őrizetben tartanak, hatékony hozzáférést kell biztosítani számára a szükséges eljárási garanciákhoz, például a nemzeti igazságügyi hatóság előtti jogorvoslathoz. |
| --- | --- |

(15)

A kérelmezők őrizetbe vételét és őrizetben tartását azon alapvető elvvel összhangban kell alkalmazni, hogy – különösen a tagállamok nemzetközi jogi kötelezettségeivel és a genfi egyezmény 31. cikkével összhangban – senki sem tartható őrizetben kizárólag azon az alapon, hogy nemzetközi védelmet kér. A kérelmezőket őrizetbe venni csak az ezen irányelvben megállapított, nagyon egyértelműen meghatározott kivételes körülmények között lehetséges és mind az ilyen őrizet módja, mind célja tekintetében a szükségesség és az arányosság elvét kell alkalmazni. Amennyiben egy kérelmezőt őrizetben tartanak, hatékony hozzáférést kell biztosítani számára a szükséges eljárási garanciákhoz, például a nemzeti igazságügyi hatóság előtti jogorvoslathoz.

| (16) | Az őrizet okait érintő közigazgatási eljárások tekintetében előírt „kellő gondosság” fogalma legalább azt megkívánja, hogy a tagállamok konkrét és érdemi intézkedéseket tegyenek annak érdekében, hogy az őrizet okainak ellenőrzése minél rövidebb időt vegyen igénybe, és hogy reális esélye legyen annak, hogy ezt az ellenőrzést a lehető legrövidebb időn belül sikeresen elvégzik. Az őrizet nem lépheti túl azt az időt, amely a vonatkozó eljárások lefolytatásához ésszerűen szükséges. |
| --- | --- |

(16)

Az őrizet okait érintő közigazgatási eljárások tekintetében előírt „kellő gondosság” fogalma legalább azt megkívánja, hogy a tagállamok konkrét és érdemi intézkedéseket tegyenek annak érdekében, hogy az őrizet okainak ellenőrzése minél rövidebb időt vegyen igénybe, és hogy reális esélye legyen annak, hogy ezt az ellenőrzést a lehető legrövidebb időn belül sikeresen elvégzik. Az őrizet nem lépheti túl azt az időt, amely a vonatkozó eljárások lefolytatásához ésszerűen szükséges.

| (17) | Az őrizetnek az ezen irányelvben meghatározott okai nem érintik az őrizet egyéb olyan okait – ideértve a büntetőeljárás keretében történő őrizetben tartás okait –, amelyek a nemzeti jog szerint a harmadik országbeli állampolgár vagy a hontalan személy nemzetközi védelem iránti kérelmétől függetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(17)

Az őrizetnek az ezen irányelvben meghatározott okai nem érintik az őrizet egyéb olyan okait – ideértve a büntetőeljárás keretében történő őrizetben tartás okait –, amelyek a nemzeti jog szerint a harmadik országbeli állampolgár vagy a hontalan személy nemzetközi védelem iránti kérelmétől függetlenül alkalmazandók.

| (18) | Az őrizetben tartott kérelmezőkkel az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával kell bánni, befogadásukról pedig kifejezetten sajátos igényeikhez igazodva kell gondoskodni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete 1989-es gyermekjogi egyezménye 37. cikkének alkalmazását. |
| --- | --- |

(18)

Az őrizetben tartott kérelmezőkkel az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával kell bánni, befogadásukról pedig kifejezetten sajátos igényeikhez igazodva kell gondoskodni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete 1989-es gyermekjogi egyezménye 37. cikkének alkalmazását.

| (19) | Előfordulhatnak olyan esetek, amikor az őrizetben tartás során – például az idegenrendészeti fogda földrajzi elhelyezkedése vagy sajátos struktúrája miatt – a gyakorlatban nem lehetséges egyes befogadási garanciák azonnali biztosítása. Az e garanciáktól való eltérésnek azonban ideiglenesnek kell lennie, és csak az ezen irányelvben megállapított körülmények között alkalmazható. Az eltérések csak kivételes körülmények között alkalmazhatók, és azokat kellően indokolni kell, figyelembe véve minden egyes eset körülményeit, ideértve az alkalmazott eltérés mértékét, időtartamát, valamint az érintett kérelmezőre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(19)

Előfordulhatnak olyan esetek, amikor az őrizetben tartás során – például az idegenrendészeti fogda földrajzi elhelyezkedése vagy sajátos struktúrája miatt – a gyakorlatban nem lehetséges egyes befogadási garanciák azonnali biztosítása. Az e garanciáktól való eltérésnek azonban ideiglenesnek kell lennie, és csak az ezen irányelvben megállapított körülmények között alkalmazható. Az eltérések csak kivételes körülmények között alkalmazhatók, és azokat kellően indokolni kell, figyelembe véve minden egyes eset körülményeit, ideértve az alkalmazott eltérés mértékét, időtartamát, valamint az érintett kérelmezőre gyakorolt hatását.

| (20) | A kérelmező testi és lelki épségének legmegfelelőbb biztosítása érdekében őrizetben tartásához csak végső esetben lehet folyamodni, és azt kizárólag az őrizet alternatívájaként alkalmazható, szabadságelvonással nem járó valamennyi intézkedés alapos vizsgálatát követően lehet alkalmazni. Az őrizet alternatívájaként alkalmazható valamennyi intézkedés során tiszteletben kell tartani a kérelmezők alapvető emberi jogait. |
| --- | --- |

(20)

A kérelmező testi és lelki épségének legmegfelelőbb biztosítása érdekében őrizetben tartásához csak végső esetben lehet folyamodni, és azt kizárólag az őrizet alternatívájaként alkalmazható, szabadságelvonással nem járó valamennyi intézkedés alapos vizsgálatát követően lehet alkalmazni. Az őrizet alternatívájaként alkalmazható valamennyi intézkedés során tiszteletben kell tartani a kérelmezők alapvető emberi jogait.

| (21) | A jogi segítségnyújtással foglalkozó szervezetekkel vagy személyek csoportjával történő kapcsolatfelvétel lehetőségében rejlő eljárási garanciák érvényesítésének biztosítása érdekében az ilyen szervezetekről és személyek csoportjáról tájékoztatást kell nyújtani. |
| --- | --- |

(21)

A jogi segítségnyújtással foglalkozó szervezetekkel vagy személyek csoportjával történő kapcsolatfelvétel lehetőségében rejlő eljárási garanciák érvényesítésének biztosítása érdekében az ilyen szervezetekről és személyek csoportjáról tájékoztatást kell nyújtani.

| (22) | A lakhatásról történő döntéshozatal során a tagállamoknak kellő figyelmet kell fordítaniuk a gyermek mindenek felett álló érdekeire, valamint a kérelmező sajátos körülményeire, ha az olyan családtagok vagy egyéb közeli hozzátartozók – például nem házas kiskorú testvérek – eltartottja, akik már a tagállamban tartózkodnak. |
| --- | --- |

(22)

A lakhatásról történő döntéshozatal során a tagállamoknak kellő figyelmet kell fordítaniuk a gyermek mindenek felett álló érdekeire, valamint a kérelmező sajátos körülményeire, ha az olyan családtagok vagy egyéb közeli hozzátartozók – például nem házas kiskorú testvérek – eltartottja, akik már a tagállamban tartózkodnak.

| (23) | A kérelmezők önellátóvá válásának elősegítése, valamint a tagállamok közötti jelentős eltérések csökkentése érdekében egyértelmű szabályokat kell megállapítani a kérelmezők munkavállalása tekintetében. |
| --- | --- |

(23)

A kérelmezők önellátóvá válásának elősegítése, valamint a tagállamok közötti jelentős eltérések csökkentése érdekében egyértelmű szabályokat kell megállapítani a kérelmezők munkavállalása tekintetében.

| (24) | A tagállamoknak releváns referenciapontok alapján kell meghatározniuk az anyagi támogatás szintjét annak biztosítása céljából, hogy a kérelmezőknek nyújtott anyagi támogatás megfelel az ezen irányelvben megállapított elveknek. Ez nem jelenti azt, hogy az összegnek meg kell egyeznie az állampolgároknak nyújtott támogatás összegével. A tagállamok az ezen irányelvben foglaltak alapján az állampolgárokénál kevésbé kedvező bánásmódban részesíthetik a kérelmezőket. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak releváns referenciapontok alapján kell meghatározniuk az anyagi támogatás szintjét annak biztosítása céljából, hogy a kérelmezőknek nyújtott anyagi támogatás megfelel az ezen irányelvben megállapított elveknek. Ez nem jelenti azt, hogy az összegnek meg kell egyeznie az állampolgároknak nyújtott támogatás összegével. A tagállamok az ezen irányelvben foglaltak alapján az állampolgárokénál kevésbé kedvező bánásmódban részesíthetik a kérelmezőket.

| (25) | A befogadási rendszerrel történő visszaélés lehetőségét korlátozni kell azon körülmények meghatározása révén, amelyek között – valamennyi kérelmező méltó életszínvonalának biztosítása mellett – korlátozhatják a kérelmezők befogadásának anyagi feltételeit vagy megtagadhatják a befogadást. |
| --- | --- |

(25)

A befogadási rendszerrel történő visszaélés lehetőségét korlátozni kell azon körülmények meghatározása révén, amelyek között – valamennyi kérelmező méltó életszínvonalának biztosítása mellett – korlátozhatják a kérelmezők befogadásának anyagi feltételeit vagy megtagadhatják a befogadást.

| (26) | Biztosítani kell a nemzeti befogadási rendszerek és a tagállamok együttműködésének hatékonyságát a kérelmezők befogadása terén. |
| --- | --- |

(26)

Biztosítani kell a nemzeti befogadási rendszerek és a tagállamok együttműködésének hatékonyságát a kérelmezők befogadása terén.

| (27) | Ösztönözni kell az illetékes hatóságok közötti megfelelő együttműködést a kérelmezők befogadása tekintetében, és ennek érdekében elő kell mozdítani a helyi közösségek és a befogadó állomások közötti harmonikus kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(27)

Ösztönözni kell az illetékes hatóságok közötti megfelelő együttműködést a kérelmezők befogadása tekintetében, és ennek érdekében elő kell mozdítani a helyi közösségek és a befogadó állomások közötti harmonikus kapcsolatokat.

| (28) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn harmadik országok olyan állampolgáraira vagy olyan hontalan személyekre nézve, akik valamely tagállamhoz nemzetközi védelemért folyamodtak. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn harmadik országok olyan állampolgáraira vagy olyan hontalan személyekre nézve, akik valamely tagállamhoz nemzetközi védelemért folyamodtak.

| (29) | Ennek értelmében a tagállamokat arra is felhívják, hogy ezen irányelv rendelkezéseit a 2011/95/EU irányelvben meghatározottaktól eltérő egyéb védelmi formák iránti kérelmek elbírálására vonatkozó eljárásokkal összefüggésben alkalmazzák. |
| --- | --- |

(29)

Ennek értelmében a tagállamokat arra is felhívják, hogy ezen irányelv rendelkezéseit a 2011/95/EU irányelvben meghatározottaktól eltérő egyéb védelmi formák iránti kérelmek elbírálására vonatkozó eljárásokkal összefüggésben alkalmazzák.

| (30) | Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell. |
| --- | --- |

(30)

Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell.

| (31) | Mivel az irányelv célját, nevezetesen a tagállamok kérelmezők befogadására vonatkozó szabályainak megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(31)

Mivel az irányelv célját, nevezetesen a tagállamok kérelmezők befogadására vonatkozó szabályainak megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (32) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (6) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (6) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása.

| (33) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével, valamint 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(33)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével, valamint 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (34) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, a Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(34)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, a Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (35) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint különösen betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Ezen irányelv különösen biztosítani kívánja az emberi méltóság teljes mértékű tiszteletben tartását, és előmozdítani a Charta 1., 4., 6., 7., 18., 21., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(35)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint különösen betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Ezen irányelv különösen biztosítani kívánja az emberi méltóság teljes mértékű tiszteletben tartását, és előmozdítani a Charta 1., 4., 6., 7., 18., 21., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani.

| (36) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a 2003/9/EK irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik. |
| --- | --- |

(36)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a 2003/9/EK irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik.

| (37) | Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében felsorolt, a 2003/9/EK irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(37)

Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében felsorolt, a 2003/9/EK irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

CÉL, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Cél

Ezen irányelv célja, hogy megállapítsa a nemzetközi védelmet kérelmezők (a továbbiakban: a kérelmezők) tagállamokbeli befogadásának szabályait.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „nemzetközi védelem iránti kérelem”: a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének h) pontjában meghatározott, nemzetközi védelem iránti kérelem;

b)   „kérelmező”: harmadik ország olyan állampolgára vagy olyan hontalan személy, akinek nemzetközi védelem iránti kérelme tárgyában még nem hoztak végleges határozatot;

c)   „családtagok”: – amennyiben a család már a származási országban is létezett – a kérelmező családjának azon alábbi tagjai, akik a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatosan ugyanabban a tagállamban tartózkodnak:

a kérelmező házastársa vagy nőtlen/hajadon, vele tartós kapcsolatban élő élettársa, amennyiben az érintett tagállam harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó jogszabályai vagy gyakorlata az élettársakat a házaspárokhoz hasonló módon kezeli;

az első francia bekezdésében említett párok vagy a kérelmező kiskorú, nem házas gyermekei, függetlenül attól, hogy házasságban vagy házasságon kívül születtek, vagy nemzeti jogszabályok értelmében örökbe fogadták őket;

amennyiben a kérelmező kiskorú és nem házas, az apja, anyja vagy az érte jogszabály vagy az érintett tagállam gyakorlata alapján felelős egyéb felnőtt;

d)   „kiskorú”: 18. életévét be nem töltött harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy;

e)   „kísérő nélküli kiskorú”: olyan kiskorú, aki jogszabály vagy az érintett tagállam gyakorlata alapján érte felelős nagykorú személy kísérete nélkül lépett a tagállamok területére, mindaddig, amíg ilyen személy tényleges felügyelete alá nem kerül; ide tartozik azon kiskorú is, aki a tagállamok területére történt belépést követően maradt felügyelet nélkül;

f)   „befogadási feltételek”: a tagállamok által a kérelmezőkre vonatkozóan ennek az irányelvnek megfelelően hozott intézkedések összessége;

g)   „a befogadás anyagi feltételei”: azok a befogadási feltételek, amelyek a természetben, illetve pénzjuttatás vagy utalvány formájában nyújtott szállást, étkezést és ruházatot, vagy e három kombinációját, illetve a napi szükségleteket fedező juttatást jelentik;

h)   „őrizet”: a kérelmező tartózkodásának olyan meghatározott helyre korlátozása a tagállam által, ahol a kérelmezőt mozgásszabadságától megfosztják;

i)   „befogadó állomás”: a kérelmezők közös elszállásolására szolgáló bármely hely;

j)   „képviselő”: az a személy vagy szervezet, akit vagy amelyet a hatáskörrel rendelkező testületek a kísérő nélküli kiskorú támogatására és képviseletére jelölnek ki azzal a céllal, hogy az ezen irányelvben előírt eljárások során biztosítsa a gyermek mindenek felett álló érdekét, valamint szükség esetén jognyilatkozatot tegyen a kiskorú nevében. Ha szervezetet jelölnek ki képviselőként, annak az ezen irányelvvel összhangban meg kell jelölnie a képviselőnek a kísérő nélküli kiskorúval kapcsolatos feladatait ellátó személyt.

k)   „különleges befogadási igényekkel rendelkező kérelmező”: olyan, a 21. cikk szerinti sérülékeny személy, akinek különleges garanciákra van szüksége ahhoz, hogy ezen irányelv szerinti jogaival élhessen, illetve kötelességeinek eleget tehessen.

3. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelvet minden olyan harmadik országbeli állampolgárra és hontalan személyre alkalmazni kell, aki egy tagállam területén – ideértve a határán, a felségvizeken vagy a tranzitzónákban – nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújt be, mindaddig, amíg kérelmezőként engedélyezik tartózkodását a területen, valamint a családtagjaikra, amennyiben a nemzeti jog szerint a nemzetközi védelem iránti kérelem rájuk is kiterjed.

(2)   Ezen irányelv nem vonatkozik azokra az esetekre, amikor a tagállamok képviseletein diplomáciai vagy területi menedékjog iránti kérelmet nyújtanak be.

(3)   Ezen irányelv nem vonatkozik a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamoknak e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv (7) rendelkezéseinek alkalmazása esetén.

(4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezen irányelvet a 2011/95/EU irányelvben meghatározottaktól eltérő egyéb védelmi formák iránti kérelmek elbírálására vonatkozó eljárásokkal összefüggésben alkalmazzák.

4. cikk

Kedvezőbb rendelkezések

A tagállamok a befogadási feltételek terén kedvezőbb rendelkezéseket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn a kérelmezők és más olyan közeli hozzátartozóik tekintetében, akik ugyanabban a tagállamban tartózkodnak, amennyiben ők a kérelmező eltartottjai, illetve ha humanitárius okok ezt indokolják, feltéve, hogy e rendelkezések ezen irányelvvel összeegyeztethetők.

II.   FEJEZET

A BEFOGADÁSI FELTÉTELEKRŐL SZÓLÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

5. cikk

Tájékoztatás

(1)   A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követő 15 napot meg nem haladó ésszerű határidőn belül tájékoztatják a kérelmezőket minden megállapított kedvezményről és a befogadási feltételekkel kapcsolatban rájuk háruló kötelezettségekről.

A tagállamok biztosítják a kérelmezők tájékoztatását az egyedi jogi segítséget ) nyújtó szervezetekről vagy személyek csoportjairól, valamint azokról a szervezetekről, amelyek segítséget nyújthatnak nekik, illetve tájékoztathatják őket a rendelkezésre álló befogadási feltételekről, az egészségügyi ellátást is beleértve.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett információ írásos legyen és olyan nyelven készüljön, amelyet a kérelmező megért vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért. Adott esetben ezt az információt emellett szóban is közölhetik.

6. cikk

Dokumentáció

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőt nemzetközi védelem iránti kérelmének benyújtását követő három napon belül olyan, a nevére kiállított okmánnyal lássák el, amely igazolja kérelmezői jogállását, vagy tanúsítja, hogy kérelme elbírálásának vagy vizsgálatának ideje alatt a tagállam területén tartózkodhat.

Ha az a személy, akinek részére az okmányt kiállították, a tagállam egész területén vagy annak egy részén nem mozoghat szabadon, az okmánynak e tényt is tanúsítania kell.

(2)   A tagállamok kizárhatják e cikk alkalmazását a kérelmező őrizetben tartása esetén, valamint a határon benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata idején, illetve olyan eljárás keretében, amely arról dönt, hogy a kérelmező jogosult-e egy tagállam területére belépni. Egyes esetekben a nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata idején a tagállamok a kérelmezőket az (1) bekezdésben említett okmányokkal egyenértékű egyéb igazolásokkal láthatják el.

(3)   Az (1) bekezdésben említett okmánynak nem kell igazolnia a kérelmező személyazonosságát.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a kérelmezőket az (1) bekezdésben említett okmánnyal lássák el, amely addig érvényes, amíg tartózkodásuk az érintett tagállam területén engedélyezett.

(5)   A tagállamok a kérelmezőket úti okmánnyal láthatják el, amennyiben olyan nyomós humanitárius okok merülnek fel, amelyek másik államban való jelenlétüket igénylik.

(6)   A tagállamok a kérelmezőket ezen irányelv alapján megillető jogok megadása előtt semmilyen szükségtelen vagy aránytalan, okmányra vonatkozó vagy egyéb adminisztratív követelményt nem írhatnak elő a kérelmezők számára pusztán amiatt, hogy azok nemzetközi védelmet kérelmeznek.

7. cikk

Tartózkodási hely és mozgásszabadság

(1)   A kérelmezők a fogadó tagállam területén vagy az e tagállam által számukra kijelölt területen belül szabadon mozoghatnak. A kijelölt terület nem érintheti a magánélet elidegeníthetetlen terét, és kellő lehetőséget kell teremtenie az irányelvben biztosított valamennyi kedvezményhez való hozzáférésre.

(2)   A tagállamok közérdekből, közrendi megfontolásokból, illetve szükség esetén nemzetközi védelem iránti kérelme gyors feldolgozása és hatékony ellenőrzése céljából dönthetnek a kérelmező tartózkodási helyéről.

(3)   A tagállamok a befogadás anyagi feltételeinek biztosítását függővé tehetik attól, hogy a kérelmezők tényleges tartózkodási helye a tagállam által meghatározandó helyen legyen. Ezt a döntést, amely általános jellegű is lehet, egyedileg, a nemzeti jog előírásai szerint hozzák meg.

(4)   A tagállamok lehetőséget nyújtanak arra, hogy a kérelmezőknek ideiglenesen engedélyezzék a (2) és (3) bekezdésben említett tartózkodási helyük és/vagy az (1) bekezdésben említett kijelölt terület elhagyását. A döntéseket egyedileg, tárgyilagosan és elfogulatlanul, elutasítás esetén indoklás kíséretében kell meghozni.

A kérelmező nem köteles engedélyt beszerezni a hatóságok vagy bíróság felkereséséhez, ha megjelenésére szükség van.

(5)   A tagállamok megkövetelik a kérelmezőktől, hogy tájékoztassák az illetékes hatóságokat mindenkori lakcímükről, és minden címváltozást azonnal bejelentsenek a hatóságoknak.

8. cikk

Őrizet

(1)   A tagállamok senkit sem tarthatnak őrizetben kizárólag azon az alapon, hogy az érintett a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, ...-i 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8)
   (9) megfelelően kérelmet nyújtott be.

(2)   Amennyiben szükségesnek bizonyul, valamint az egyes esetek egyéni értékelése alapján a tagállamok őrizetbe vehetik a kérelmezőt, amennyiben kevésbé kényszerítő jellegű alternatív intézkedések alkalmazása nem lenne hatékony.

(3)   A kérelmezőt csak akkor lehet őrizetbe venni, ha:

| a) | arra személyazonossága vagy állampolgársága meghatározása vagy ellenőrzése céljából van szükség; |
| --- | --- |

a)

arra személyazonossága vagy állampolgársága meghatározása vagy ellenőrzése céljából van szükség;

| b) | arra a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához alapul szolgáló – az őrizet mellőzése esetén be nem szerezhető – adatok megállapítása céljából van szükség, és különösen abban az esetben, ha fennáll a kérelmező szökésének veszélye; |
| --- | --- |

b)

arra a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához alapul szolgáló – az őrizet mellőzése esetén be nem szerezhető – adatok megállapítása céljából van szükség, és különösen abban az esetben, ha fennáll a kérelmező szökésének veszélye;

| c) | arra azért van szükség, hogy az eljárás keretében döntést hozzanak arról, hogy a kérelmező beléphet-e az ország területére; |
| --- | --- |

c)

arra azért van szükség, hogy az eljárás keretében döntést hozzanak arról, hogy a kérelmező beléphet-e az ország területére;

| d) | a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerint kiutasítási eljárás folyik ellene, és amiatt tartják őrizetben, hogy előkészítsék a kiutasítását és/vagy lefolytassák a kitoloncolási eljárást, továbbá ha az adott tagállam objektív kritériumok alapján bizonyítani tudja – ideértve azt is, hogy a kérelmezőnek már volt lehetősége igénybe venni a menekültügyi eljárást –, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy a kérelmező pusztán azért folyamodik nemzetközi védelemért, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa a kiutasítási határozat végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerint kiutasítási eljárás folyik ellene, és amiatt tartják őrizetben, hogy előkészítsék a kiutasítását és/vagy lefolytassák a kitoloncolási eljárást, továbbá ha az adott tagállam objektív kritériumok alapján bizonyítani tudja – ideértve azt is, hogy a kérelmezőnek már volt lehetősége igénybe venni a menekültügyi eljárást –, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy a kérelmező pusztán azért folyamodik nemzetközi védelemért, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa a kiutasítási határozat végrehajtását;

| e) | a nemzetbiztonság vagy a közrend védelme szükségessé teszi; |
| --- | --- |

e)

a nemzetbiztonság vagy a közrend védelme szükségessé teszi;

| f) | az összhangban van az egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, ...-i .../.../EU (11) európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 28. cikkével. |
| --- | --- |

f)

az összhangban van az egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, ...-i .../.../EU (11) európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 28. cikkével.

Az őrizetben tartás okait a nemzeti jog állapítja meg.

(4)   A tagállamok nemzeti jogukban biztosítják az őrizet alternatíváival – úgy mint a hatóságoknál való rendszeres jelentkezéssel, pénzügyi garancia letétbe helyezésével vagy egy kijelölt helyen való tartózkodásra vonatkozó kötelezettséggel – kapcsolatos szabályok megállapítását.

9. cikk

Biztosítékok az őrizetben tartott kérelmezők számára

(1)   A kérelmezőt a lehető legrövidebb időre és kizárólag a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott okok fennállásának idejére lehet őrizetbe venni és ott tartani.

A 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott őrizetben tartási okokat érintő közigazgatási eljárásokat kellő gondossággal kell végrehajtani. A közigazgatási eljárásokban fellépő – a kérelmezőnek fel nem róható – késedelmek nem indokolják az őrizet meghosszabbítását.

(2)   Az őrizetet igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok írásban rendelik el. Az őrizetbe vételt elrendelő intézkedésben fel kell tüntetni az őrizet alapjául szolgáló ténybeli és jogi indokokat.

(3)   Amennyiben az őrizetet közigazgatósági hatóságok rendelik el, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az őrizet jogszerűségének bírósági felülvizsgálatát hivatalból és/vagy a kérelmező kérésére mielőbb elvégezzék. A hivatalból indított felülvizsgálat esetében arról az őrizet kezdetétől számítva a lehető leghamarabb döntést kell hozni. A kérelmező kérésére indított felülvizsgálat esetében pedig arról a megfelelő eljárások elindítását követően kell a lehető leghamarabb döntést hozni. E célból a tagállamok nemzeti jogukban meghatározzák azt az időtartamot, amelyen belül a hivatalból indított felülvizsgálatot és/vagy a kérelmező kérésére indított felülvizsgálatot le kell folytatni.

Amennyiben a bírósági felülvizsgálat az őrizetet jogszerűtlennek minősíti, a kérelmezőt haladéktalanul szabadon kell engedni.

(4)   Az őrizetbe vett kérelmezőket haladéktalanul és írásban – olyan nyelven, amelyet megértenek vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megértenek – tájékoztatni kell az őrizetbe vétel indokairól, valamint az őrizetbe vételt elrendelő intézkedés megtámadására vonatkozóan a nemzeti jogban meghatározott eljárásokról, továbbá az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet kérelmezésének lehetőségéről.

(5)   Az őrizetet megfelelő időközönként igazságügyi hatóság vizsgálja felül hivatalból és/vagy az érintett kérelmező kérésére, különösen amennyiben az őrizet időtartamát meghosszabbítják, vagy jogszerűségét érintő körülmények merülnek fel, vagy ilyen információk válnak elérhetővé.

(6)   Az őrizetbe vételt elrendelő intézkedés e cikk (3) bekezdésében előírt, igazságügyi hatóság általi felülvizsgálata esetén a tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet vehessenek igénybe. Ez magában foglalja legalább az előírt eljárási iratok összeállítását, valamint a kérelmezőnek az igazságügyi hatóságok előtti meghallgatáson való képviseletét.

Az ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet a nemzeti jog alapján elfogadott vagy engedélyezett, megfelelően képzett olyan személyeknek kell biztosítaniuk, akiknek érdekei nem állnak, illetve nem állhatnak összeütközésben a kérelmezők érdekeivel.

(7)   A tagállamok azt is előírhatják, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére:

| a) | kizárólag azok számára van lehetőség, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag azok számára van lehetőség, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy

| b) | kizárólag a nemzeti jog által kifejezetten a kérelmezők segítésére és képviseletére kijelölt jogi vagy egyéb tanácsadókon keresztül van lehetőség. |
| --- | --- |

b)

kizárólag a nemzeti jog által kifejezetten a kérelmezők segítésére és képviseletére kijelölt jogi vagy egyéb tanácsadókon keresztül van lehetőség.

(8)   A tagállamok emellett:

| a) | anyagi és/vagy időbeli korlátozásokat állapíthatnak meg az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére, feltéve, hogy ezek nem korlátozzák önkényesen a jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való hozzáférést; |
| --- | --- |

a)

anyagi és/vagy időbeli korlátozásokat állapíthatnak meg az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére, feltéve, hogy ezek nem korlátozzák önkényesen a jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való hozzáférést;

| b) | előírhatják, hogy a munkadíj és egyéb költségek tekintetében a kérelmezőkkel szembeni elbánás nem lehet kedvezőbb, mint a saját állampolgáraik részére a jogi segítségnyújtás kapcsán általában tanúsított elbánás. |
| --- | --- |

b)

előírhatják, hogy a munkadíj és egyéb költségek tekintetében a kérelmezőkkel szembeni elbánás nem lehet kedvezőbb, mint a saját állampolgáraik részére a jogi segítségnyújtás kapcsán általában tanúsított elbánás.

(9)   A tagállamok megkövetelhetik a költségek részleges vagy teljes visszafizetését, amennyiben a kérelmező anyagi helyzete jelentősen javul, vagy amennyiben a kérelmező hamis információi alapján került sor a juttatás megállapítására.

(10)   A jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére irányadó eljárásokat a nemzeti jog állapítja meg.

10. cikk

Az őrizet körülményei

(1)   A kérelmezők őrizetben tartását főszabályként az e célra kialakított idegenrendészeti létesítményekben lehet foganatosítani. Amennyiben valamely tagállam nem tud e célra kialakított idegenrendészeti fogdában elhelyezést biztosítani, és a kérelmezőt kénytelen büntetés-végrehajtási intézményben elhelyezni, az őrizetben tartott menedékkérőt el kell különíteni a szabadságvesztésüket töltő személyektől, és gondoskodni kell az őrizet ezen irányelvben előírt feltételeinek biztosításáról.

Az őrizetben tartott kérelmezőket általános szabályként el kell különíteni az olyan egyéb harmadik országbeli állampolgároktól, akik nem nyújtottak be nemzetközi védelem iránti kérelmet.

Amennyiben nem megoldható az őrizetben tartott kérelmezők elkülönítése az egyéb harmadik országbeli állampolgároktól, az érintett tagállam gondoskodnak az őrizet ezen irányelvben előírt feltételeinek biztosításáról.

(2)   Az őrizetben tartott kérelmezők számára biztosítani kell a szabad levegőn tartózkodás lehetőségét.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) képviseletében eljáró személyek a magánéletet tiszteletben tartó körülmények között kommunikálhassanak a kérelmezőkkel és látogathassák meg őket. Ez azon szervezetekre is vonatkozik, amelyek az érintett tagállam és az UNHCR között létrejött megállapodás alapján az utóbbi nevében az adott tagállam területén tevékenykednek.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a családtagok, jogi tanácsadók és egyéb tanácsadók, valamint az UNHCR-t és az érintett tagállam által elismert, kapcsolódó nem kormányzati szervezeteket képviselő személyek a magánéletet tiszteletben tartó körülmények között kommunikálhassanak a kérelmezőkkel és látogathassák meg őket. A szabadságelvonást foganatosító intézménybe bejutás csak akkor korlátozható, ha az a nemzeti jog alapján objektíven szükséges a biztonság, a közrend vagy az intézmény adminisztratív irányítása érdekében, feltéve, hogy ezáltal a bejutást nem korlátozzák súlyos mértékben vagy nem teszik lehetetlenné.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy az őrizetben tartott kérelmezőt rendszeresen tájékoztatják a létesítményben alkalmazott szabályokról, valamint jogairól és kötelességeiről olyan nyelven, amelyet megért vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért. A tagállamok kellően indokolt esetben, és a lehető legrövidebb ésszerű időtartamra eltérhetnek e kötelezettségtől, amennyiben a kérelmezőt a határátkelőhelyen vagy a tranzitzónában tartják őrizetben. Ez az eltérés nem alkalmazható a .../.../EU irányelv (13) 43. cikkében említett esetekben.

11. cikk

Sérülékeny személyek és a különleges befogadási igényekkel rendelkező kérelmezők őrizetben tartása

(1)   Az őrizetben tartott, sérülékeny személynek minősülő kérelmezők egészségét – beleértve szellemi egészségüket is – a nemzeti hatóságoknak elsődleges szempontként kell kezelniük.

Amennyiben a tagállamok sérülékeny személyeket tartanak őrizetben, az őrizetben tartottak sajátos helyzetére, ideértve egészségüket is, figyelemmel rendszeres felügyeletet és megfelelő támogatást kell biztosítaniuk.

(2)   Kiskorúakat kizárólag végső esetben lehet őrizetbe venni, és azt követően, hogy megállapítást nyert, hogy kevésbé kényszerítő jellegű alternatív intézkedések alkalmazása nem lenne hatékony. Az őrizetet a legrövidebb időtartamra kell elrendelni, és mindent meg kell tenni az őrizetben tartott kiskorú szabadon bocsátása és a kiskorúak számára megfelelő szálláshelyen történő elhelyezése érdekében.

A kiskorúnak a 23. cikk (2) bekezdésében leírt mindenek felett álló érdekeit a tagállamoknak elsődleges kérdésként kell kezelni.

Amennyiben kiskorúakat tartanak őrizetben, biztosítani kell számukra a szabadidős tevékenységekben történő részvétel lehetőségét – ideértve a koruknak megfelelő játékokat és szabadidős tevékenységeket.

(3)   A kísérő nélküli kiskorúakat kizárólag kivételes körülmények között lehet őrizetbe venni. Mindent meg kell tenni az őrizetben tartott, kísérő nélküli kiskorú mielőbbi szabadon bocsátása érdekében.

A kísérő nélküli kiskorúakat nem lehet büntetés-végrehajtási intézményben őrizetben tartani.

A kísérő nélküli kiskorúakat lehetőség szerint olyan intézményekben kell elhelyezni, amelyek személyzete és felszereltsége az említett korosztály szükségleteit figyelembe veszi.

Amennyiben kísérő nélküli kiskorúakat tartanak őrizetben, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e kísérő nélküli kiskorúakat a felnőttektől elkülönítve szállásolják el.

(4)   Az őrizetben tartott családok számára megfelelő magánéletet garantáló külön szálláshelyet kell biztosítani.

(5)   Amennyiben a tagállamok női kérelmezőket tartanak őrizetben, a férfi kérelmezőktől elkülönített szálláshelyet kell számukra biztosítaniuk, hacsak nem családtagokról van szó és az együtt tartózkodáshoz valamennyi érdekelt fél a beleegyezését adta.

Az első albekezdés alól kivételeket lehet alkalmazni a szabadidős és közösségi tevékenységek – ideértve az étkeztetést is – céljából kialakított közös helyiségekre is.

(6)   Kellően indokolt esetekben és a lehető legrövidebb ésszerű időtartamra a tagállamok eltérhetnek a (2) bekezdés harmadik albekezdésétől, a (4) bekezdéstől, valamint az (5) bekezdés első albekezdésétől, amennyiben a kérelmezőt határállomáson vagy tranzitzónában tartják őrizetben, a .../.../EU irányelv (14) 43. cikkében említett esetek kivételével.

12. cikk

Családok

A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy területükön a család egységét adott formájában, amennyiben lehetséges, fenntartsák, ha a kérelmezők elhelyezéséről az érintett tagállam gondoskodik. Ezeket az intézkedéseket a kérelmező egyetértésével kell végrehajtani.

13. cikk

Orvosi vizsgálat

A tagállamok közegészségügyi okokból megkövetelhetik a kérelmezők orvosi vizsgálatát.

14. cikk

Kiskorúak iskoláztatása és oktatása

(1)   A tagállam a kérelmezők kiskorú gyermekeinek és a kiskorú kérelmezőknek a saját állampolgáraihoz hasonló feltételekkel biztosítja a részvételt az oktatási rendszerben addig, amíg velük vagy szüleikkel szemben ténylegesen nem foganatosítanak kiutasítási intézkedést. Az oktatást a befogadó állomásokon lehet biztosítani.

Az érintett tagállam előírhatja, hogy a részvétel az állami oktatási rendszerre korlátozódik.

A tagállamok nem vonhatják meg a középfokú oktatás lehetőségét kizárólag azzal az indokkal, hogy a kiskorú elérte a nagykorúságot.

(2)   Az oktatási rendszerben való részvétel a nemzetközi védelem iránti kérelemnek a kiskorú által vagy a kiskorú nevében történt benyújtása időpontjától számított legfeljebb három hónapig halasztható el.

Szükség esetén előkészítő órákat – köztük nyelvórákat is – kell biztosítani a kiskorúak számára az (1) bekezdésben előírt, az oktatási rendszerben való részvételük megkönnyítése érdekében.

(3)   Amennyiben a kiskorú egyedi helyzete miatt az (1) bekezdésben meghatározott oktatási rendszerben való részvételre nincs lehetőség, a tagállam más oktatási módozatokat ajánl fel nemzeti jogával és gyakorlatával összhangban.

15. cikk

Foglalkoztatás

(1)   A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően legkésőbb 9 hónappal biztosítják a kérelmezőknek a munkaerőpiachoz való hozzáférést, amennyiben az illetékes hatóság első fokon nem hozott határozatot, és a késedelem nem a kérelmezőnek tulajdonítható.

(2)   A tagállamoknak – nemzeti jogukkal összhangban, a kérelmezők munkaerőpiachoz való hatékony hozzáférésének biztosításával – dönteniük kell arról, hogy a kérelmezőnek milyen feltételek mellett biztosítják a munkaerőpiachoz való hozzáférést.

Munkaerőpiac-politikai okokból a tagállamok elsőbbségben részesíthetik az uniós polgárokat és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok állampolgárait, valamint harmadik országok jogszerűen területükön tartózkodó állampolgárait.

(3)   A jogorvoslati eljárások alatt nem vonható meg a munkavállalási jog a jogorvoslatot elutasító határozat közléséig, amennyiben a szokásos eljárásban az elutasító határozat ellen benyújtott fellebbezésnek felfüggesztő hatálya van.

16. cikk

Szakképzés

A tagállamok attól függetlenül engedélyezhetik a kérelmezők szakképzésben való részvételét, hogy rendelkeznek-e munkavállalási joggal.

A munkaszerződéshez kötődő szakképzésben való részvétel attól függ, hogy a kérelmező a 15. cikk értelmében jogosult-e a munkaerőpiachoz való hozzáférésre.

17. cikk

A befogadás anyagi feltételeire és az egészségügyi ellátásra vonatkozó általános szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a befogadás anyagi feltételei a nemzetközi védelem iránti kérelmük benyújtása időpontjában a kérelmezők rendelkezésére álljanak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a befogadás anyagi feltételei olyan megfelelő életszínvonalat biztosítanak a kérelmezők számára, amely garantálja alapszükségleteiket és óvja testi és szellemi egészségüket.

A tagállamok ezt az életszínvonalat biztosítják a 21. cikk szerinti kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek egyedi helyzetében, valamint az őrizetben tartott személyek viszonylatában.

(3)   A tagállamok a befogadás valamennyi vagy egyes anyagi feltételeit és az egészségügyi ellátást ahhoz a feltételhez köthetik, hogy a kérelmezők ne rendelkezzenek kellő fedezettel az egészségi állapotuknak megfelelő és az alapszükségleteiket biztosító életszínvonal megteremtéséhez.

(4)   A tagállamok megkövetelhetik a kérelmezőktől, hogy a (3) bekezdés előírása szerint fedezzék a befogadás ezen irányelvben előírt anyagi feltételeinek és az egészségügyi ellátásnak a költségeit, vagy azokhoz járuljanak hozzá, ha a kérelmezők elegendő erőforrással rendelkeznek, például már megfelelő ideje dolgoznak.

Ha kiderül, hogy egy kérelmező kellő fedezettel rendelkezett a befogadás anyagi feltételei és az egészségügyi ellátás biztosítására, miközben ezeket az alapvető szükségleteket részére biztosították, a tagállamok a kérelmezőtől visszatérítést kérhetnek.

(5)   Amennyiben a tagállamok pénzbeli juttatások vagy utalványok formájában biztosítják a befogadás anyagi feltételeit, azok összegét az érintett tagállam által – jogilag vagy a gyakorlatban – az adott állam állampolgárai megfelelő életszínvonalának biztosítására meghatározott szint(ek) alapján kell meghatározni. A tagállamok e tekintetben az állampolgárokhoz képest kevésbé kedvező bánásmódban részesíthetik a kérelmezőket, különösen akkor, ha az anyagi támogatást részben természetben nyújtják, vagy ha az állampolgárok esetében alkalmazott szint(ek) célja az, hogy számukra az ezen irányelvben a kérelmezők esetében előírtnál magasabb életszínvonalat biztosítsanak.

18. cikk

A befogadás anyagi feltételeinek részletes szabályai

(1)   Amennyiben a szállást természetben biztosítják, annak az alábbi formák egyikében vagy azok kombinálásával kell történnie:

| a) | a kérelmezők elszállásolására szolgáló épületek a határon vagy tranzitzónában benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata alatt; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezők elszállásolására szolgáló épületek a határon vagy tranzitzónában benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata alatt;

| b) | megfelelő életszínvonalat biztosító befogadó állomások; |
| --- | --- |

b)

megfelelő életszínvonalat biztosító befogadó állomások;

| c) | magánházak, lakások, szállodák, vagy a kérelmezők elszállásolására átalakított más épületek. |
| --- | --- |

c)

magánházak, lakások, szállodák, vagy a kérelmezők elszállásolására átalakított más épületek.

(2)   A 10. és 11. cikkben előírt különleges őrizetben tartási feltételek sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett lakhatás tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a kérelmezők számára garantálják családi életük védelmét; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezők számára garantálják családi életük védelmét;

| b) | a kérelmezőknek lehetőségük legyen a hozzátartozókkal, a jogi vagy egyéb tanácsadókkal, az UNHCR-nek, valamint az érintett nemzeti, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek és testületek képviselőivel való kapcsolattartásra; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőknek lehetőségük legyen a hozzátartozókkal, a jogi vagy egyéb tanácsadókkal, az UNHCR-nek, valamint az érintett nemzeti, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek és testületek képviselőivel való kapcsolattartásra;

| c) | a családtagoknak, jogi vagy egyéb tanácsadóknak, az UNHCR , valamint az érintett tagállam által elismert érintett nem kormányzati szervezetek képviselőinek kapcsolattartási jogot biztosítanak a kérelmezőknek szánt segítségnyújtás érdekében. A kapcsolattartás csak e helyszínek, valamint a kérelmezők biztonságára alapozott okokból korlátozható. |
| --- | --- |

c)

a családtagoknak, jogi vagy egyéb tanácsadóknak, az UNHCR , valamint az érintett tagállam által elismert érintett nem kormányzati szervezetek képviselőinek kapcsolattartási jogot biztosítanak a kérelmezőknek szánt segítségnyújtás érdekében. A kapcsolattartás csak e helyszínek, valamint a kérelmezők biztonságára alapozott okokból korlátozható.

(3)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett épületekben és befogadó állomásokon tartózkodó kérelmezőkkel kapcsolatban a tagállamok figyelembe veszik a nemmel és korral kapcsolatos megfontolásokat, valamint a kiszolgáltatott személyek helyzetét.

(4)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek az erőszak és a nemi alapú erőszak, ideértve a szemérem elleni erőszakot és a szexuális zaklatást is, megelőzésére az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett helyszíneken és befogadó állomásokon.

(5)   A tagállamok általános szabályként biztosítják, hogy a különleges befogadási igényekkel rendelkező, felnőtt korú eltartott kérelmezőket együtt helyezzék el az olyan felnőtt korú közeli hozzátartozókkal, akik már ugyanazon tagállamban tartózkodnak, és akik az érintett tagállam jogszabályai vagy gyakorlata alapján felelősek értük.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy csak szükség esetén kerüljön sor a kérelmezők másik szálláshelyre költöztetésére. A tagállamok lehetővé teszik, hogy a kérelmezők tájékoztassák jogi vagy egyéb tanácsadójukat az áthelyezésről és új címükről.

(7)   A befogadó állomásokon tevékenykedő személyeknek megfelelő képzettséggel kell rendelkezniük, és a tevékenységük során tudomásukra jutott minden információ tekintetében köti őket a nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettség.

(8)   A tagállamok az elszállásolt személyeket képviselő tanácsadó testület vagy tanács révén bevonhatják a kérelmezőket az állomáson való életvitelük anyagi eszközeinek és nem anyagi tényezőinek irányításába.

(9)   Kellően indokolt esetekben, a tagállamok kivételesen e cikk rendelkezéseitől eltérő anyagi befogadási feltételeket is előírhatnak a lehető legrövidebb ésszerű időtartamig, ha:

| a) | a 22. cikkel összhangban fel kell mérni a kérelmező egyedi szükségleteit; |
| --- | --- |

a)

a 22. cikkel összhangban fel kell mérni a kérelmező egyedi szükségleteit;

| b) | a rendelkezésre álló szokásos szálláslehetőségek ideiglenesen kimerültek. |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló szokásos szálláslehetőségek ideiglenesen kimerültek.

Ezen eltérő feltételek minden esetben kiterjednek az alapszükségletekre.

19. cikk

Egészségügyi ellátás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők megkapják a szükséges egészségügyi ellátást, amely kiterjed legalább a sürgősségi ellátásra, valamint a betegség és a súlyos mentális zavarok alapvető kezelésére.

(2)   A tagállamok a különleges befogadási igényekkel rendelkező kérelmezőknek biztosítják a szükséges orvosi vagy egyéb segítséget, ideértve szükség esetén megfelelő mentális egészségügyi ellátást.

III.   FEJEZET

A BEFOGADÁS ANYAGI FELTÉTELEINEK KORLÁTOZÁSA VAGY MEGVONÁSA

20. cikk

A befogadás anyagi feltételeinek korlátozása vagy megvonása

(1)   A tagállamok korlátozhatják vagy kivételes és kellően indokolt esetekben megvonhatják a befogadás anyagi feltételeit, amennyiben a kérelmező:

| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott tartózkodási helyet annak értesítése vagy – ha engedélyköteles – annak engedélye nélkül elhagyja; vagy |
| --- | --- |

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott tartózkodási helyet annak értesítése vagy – ha engedélyköteles – annak engedélye nélkül elhagyja; vagy

| b) | jelentési kötelezettségeinek, illetve a tájékoztatásra vagy a menedékjogi eljárással kapcsolatos személyes meghallgatásra szóló felszólításoknak a nemzeti jogban előírt ésszerű határidőn belül nem tesz eleget;vagy |
| --- | --- |

b)

jelentési kötelezettségeinek, illetve a tájékoztatásra vagy a menedékjogi eljárással kapcsolatos személyes meghallgatásra szóló felszólításoknak a nemzeti jogban előírt ésszerű határidőn belül nem tesz eleget;vagy

| c) | a .../.../EU irányelv (15) 2. cikke q) pontjában meghatározottak szerint ismételt kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

c)

a .../.../EU irányelv (15) 2. cikke q) pontjában meghatározottak szerint ismételt kérelmet nyújtott be.

Az a) és b) esetek tekintetében, amennyiben a kérelmezőt megtalálják, vagy önként jelentkezik a hatáskörrel rendelkező hatóságnál, az eltűnés okai alapján kellően indokolt határozatot kell hozni a befogadás korlátozott vagy megvont anyagi feltételei egy részének vagy összességének visszaállításáról.

(2)   A tagállamok akkor is korlátozhatják a befogadás anyagi feltételeit, ha megállapítják, hogy a kérelmező az adott tagállamba való érkezését követően az ésszerűen lehetséges legrövidebb időn belül nem nyújtott be nemzetközi védelem iránti kérelmet, és ezt nem tudja kellően megindokolni.

(3)   A tagállamok korlátozhatják vagy megvonhatják a befogadás anyagi feltételeit, amennyiben a kérelmező elhallgatta, hogy anyagi forrásokkal rendelkezik, és így jogtalanul vette igénybe a befogadás anyagi feltételeinek keretében nyújtott juttatásokat.

(4)   A tagállamok a befogadó állomások szabályainak súlyos megsértése, valamint súlyosan erőszakos magatartás esetén szankciókat írhatnak elő.

(5)   Az e cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdésében említett, a befogadás anyagi feltételeinek korlátozására vagy megvonására, illetve a szankciókra vonatkozó döntéseket egyedileg, tárgyilagosan és elfogulatlanul hozzák meg, és azokat indokolással látják el. A határozatoknak az érintett személy sajátos helyzetén kell alapulniuk, különös tekintettel a 21. cikk hatálya alá tartozó személyekre, figyelembe véve az arányosság elvét. A tagállamok mindenkor biztosítják az orvosi ellátáshoz való hozzáférést a 19. cikkel összhangban, és valamennyi kérelmező számára méltó életszínvonalat biztosítanak.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a határozatoknak az (5) bekezdéssel összhangban történő meghozatala előtt nem vonják meg, illetve nem korlátozzák a befogadás anyagi feltételeit.

IV.   FEJEZET

A KISZOLGÁLTATOTT HELYZETBEN LÉVŐ SZEMÉLYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Általános elv

A tagállamok az ezen irányelv végrehajtására hozott nemzeti jogukban figyelembe veszik az olyan kiszolgáltatott személyek egyedi helyzetét, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a súlyos betegségben szenvedő személyek, a mentális zavarokkal küzdő személyek, valamint a kínzáson, nemi erőszakon vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett személyek, például a női nemi szerv megcsonkításának áldozatai.

22. cikk

A sérülékeny személyek sajátos befogadási igényeinek felmérése

1.   (1) A 21. cikk eredményes végrehajtása érdekében a tagállamok felmérik, hogy a kérelmező sajátos befogadási igényekklt rendelkező kérelmező-e. A tagállamok emellett megjelölik ezen igények jellegét.

A felmérést – amely a már meglévő nemzeti eljárások részeként is elvégezhető – a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően ésszerű időtartamon belül megkezdik. A tagállamok biztosítják, hogy e különleges befogadási igényekkel az ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban akkor is foglalkoznak, ha azok a menekültügyi eljárás későbbi szakaszában válnak nyilvánvalóvá.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a sajátos befogadási igényekkel rendelkező kérelmezőknek az ezen irányelvvel összhangban nyújtott támogatásakor a teljes menekültügyi eljárás során figyelembe vegyék a különleges befogadási igényeiket, továbbá rendelkeznek helyzetük megfelelő figyelemmel kíséréséről.

2.   (2) Nem szükséges, hogy az (1) bekezdésben említett felmérés közigazgatási eljárás formáját öltse.

(3)   A 21. cikkel összhangban kizárólag a kiszolgáltatott személyek tekinthetők sajátos befogadási igényekkel rendelkező személynek, és ezáltal részesülhetnek az ezen irányelvvel összhangban nyújtott különleges támogatásban.

(4)   Az (1) bekezdésben előírt felmérés nem sérti a nemzetközi védelem szükségességének a 2011/95/EU irányelv szerinti megvizsgálását.

23. cikk

Kiskorúak

(1)   Ezen irányelv kiskorúakat érintő rendelkezéseinek végrehajtása során a tagállamoknak elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartaniuk. A tagállamok megfelelő életszínvonalat biztosítanak a kiskorú testi, szellemi, lelki, erkölcsi és szociális fejlődéséhez.

(2)   A gyermek mindenek felett álló érdekének vizsgálata során a tagállamok különösen az alábbi tényezőkre fordítanak kellő figyelmet:

| a) | a családegyesítés lehetőségei; |
| --- | --- |

a)

a családegyesítés lehetőségei;

| b) | a kiskorú jóléte és szociális fejlődése, különös figyelmet szentelve a kiskorú hátterének; |
| --- | --- |

b)

a kiskorú jóléte és szociális fejlődése, különös figyelmet szentelve a kiskorú hátterének;

| c) | biztonsági megfontolások, különösen ha fennáll a veszélye annak, hogy a kiskorú emberkereskedelem áldozatává válik; |
| --- | --- |

c)

biztonsági megfontolások, különösen ha fennáll a veszélye annak, hogy a kiskorú emberkereskedelem áldozatává válik;

| d) | a kiskorú véleménye, életkorának és érettségi fokának megfelelően. |
| --- | --- |

d)

a kiskorú véleménye, életkorának és érettségi fokának megfelelően.

(3)   A tagállamok a 18. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett épületekben és befogadó állomásokon szabadidős tevékenységeket – ideértve a kiskorúak korának megfelelő játékokat és szabadidős tevékenységeket –, valamint szabadtéren végezhető tevékenységeket biztosítanak a kiskorúak számára.

(4)   A tagállamok biztosítják olyan kiskorúak rehabilitációs ellátását, akik nemi erőszak, gondatlanság, kizsákmányolás, kínzás vagy kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód bármely formájának estek áldozatául, illetve akik fegyveres konfliktusok folytán szenvedtek, valamint biztosítják, hogy szükség esetén megfelelő mentális egészségügyi ellátást és szaktanácsadást nyújtsanak.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők kiskorú gyermekeit vagy a kiskorú kérelmezőket szüleiknél, nem házas kiskorú testvéreiknél vagy jogszabály vagy az érintett tagállam gyakorlata alapján értük felelős felnőttnél helyezzék el, feltéve, hogy ez szolgálja a kiskorú mindenek felett álló érdekét.

24. cikk

Kísérő nélküli kiskorúak

(1)   A tagállamok a lehető leghamarabb intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a kísérő nélküli kiskorút képviselő képviselje és támogassa annak érdekében, hogy ezen irányelvvel összhangban élhessen jogaival, valamint eleget tehessen kötelezettségeinek. A kísérő nélküli kiskorút azonnal tájékoztatni kell a képviselő kijelöléséről. A képviselőnek a feladatait a 23. cikk (2) bekezdésében előírtak szerint, a gyermek mindenek felett álló érdekének elvével összhangban kell ellátnia, és e célból kellő szakértelemmel kell rendelkeznie. Annak érdekében, hogy biztosított legyen a kiskorú a 23. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett jóléte és szociális fejlődése, a képviselőként eljáró személy kizárólag szükség esetén cserélhető le. Az olyan szervezetek vagy magánszemélyek, amelyeknek/akiknek érdekei összeütközésben állnak vagy állhatnak a kísérő nélküli kiskorú érdekeivel, nem választhatók képviselőnek.

A hatáskörrel rendelkező hatóságok rendszeres értékelést végeznek, többek között a tekintetben is, hogy rendelkezésre állnak-e a kíséret nélküli kiskorú képviseletéhez szükséges eszközök.

(2)   A nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtó kísérő nélküli kiskorúakat attól az időponttól, amikor jogosulttá válnak a tagállamban való tartózkodásra addig az időpontig, amíg kötelesek elhagyni a tagállam területét, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották, illetve ahol azt kivizsgálják, az alábbi személyeknél helyezik el:

| a) | felnőtt hozzátartozóknál; |
| --- | --- |

a)

felnőtt hozzátartozóknál;

| b) | nevelőcsaládnál; |
| --- | --- |

b)

nevelőcsaládnál;

| c) | kifejezetten kiskorúak ellátására alkalmas befogadó állomásokon; |
| --- | --- |

c)

kifejezetten kiskorúak ellátására alkalmas befogadó állomásokon;

| d) | kiskorúak elhelyezésére alkalmas más szálláshelyen. |
| --- | --- |

d)

kiskorúak elhelyezésére alkalmas más szálláshelyen.

A tagállamok a legalább 16 éves, kísérő nélküli kiskorúakat elhelyezhetik a felnőtt kérelmezők számára kialakított befogadó állomásokon, ha a 23. cikk (2) bekezédésében foglaltak szerint ez szolgálja mindenek felett álló érdekeiket.

Biztosítani kell, hogy a testvérek – figyelembe véve az érintett kiskorú mindenek felett álló érdekét, valamint különösen életkorát és érettségi szintjét – lehetőség szerint együtt maradhassanak. A kísérő nélküli kiskorúak tartózkodási helyét a lehető legritkábban szabad változtatni.

(3)   A tagállamok – a kísérő nélküli kiskorú mindenek felett álló érdekének védelme mellett, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően – a lehető leghamarabb megkezdik a kísérő nélküli kiskorú családtagjainak felkutatását, szükség esetén nemzetközi vagy egyéb kapcsolódó szervezetek segítségével. Azokban az esetekben, ha a kiskorú, illetve közeli rokonai életét vagy testi épségét veszély fenyegetheti, különösen, ha azok a származási országban maradtak, biztonságuk veszélyeztetésének elkerülése érdekében gondoskodni kell annak biztosításáról, hogy az e személyekre vonatkozó információk beszerzése, feldolgozása és terjesztése bizalmas keretek között történjen.

(4)   A kísérő nélküli kiskorúak gondozását ellátó személyeknek megfelelő képzésben kellett részesülniük és részesülnek továbbra is a kiskorúak igényei tekintetében, és a nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettség terheli őket a munkájuk során tudomásukra jutott valamennyi információval kapcsolatban.

25. cikk

Kínzás és erőszak áldozatai

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kínzást, nemi erőszakot vagy egyéb erőszakos cselekményeket elszenvedett személyek az említett cselekményekkel okozott sérüléseknek megfelelő kezelésben részesüljenek, és hozzáférhessenek különösen a megfelelő orvosi és pszichológiai kezeléshez vagy ellátáshoz.

(2)   A kínzásnak, nemi erőszaknak vagy más súlyos erőszakos cselekménynek áldozatul esett személyek gondozását ellátóknak az áldozatok igényei tekintetében megfelelő képzésben kellett részesülniük és részesülnek továbbra is, és a nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettség terheli őket a munkájuk során tudomásukra jutott valamennyi információval kapcsolatban.

V.   FEJEZET

JOGORVOSLAT

26. cikk

Jogorvoslat

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti ellátások nyújtásával, megvonásával vagy korlátozásával kapcsolatos határozatokkal, illetve a 7. cikk alapján hozott, a kérelmezőket egyénileg érintő határozatokkal szemben a nemzeti jogban előírt eljárások szerint jogorvoslattal élhessenek. Legalább a végső szakban – tény- és jogkérdésben – biztosítani kell az igazságügyi hatóság előtti fellebbezést vagy felülvizsgálatot.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett, igazságügyi hatóság előtti fellebbezés vagy felülvizsgálat esetén kérésre ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet lehessen igénybe venni, amennyiben az szükséges az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés biztosításához. Ez magában foglalja legalább az előírt eljárási iratok elkészítését, valamint a kérelmezőnek az igazságügyi hatóságok előtti meghallgatáson való képviseletét.

Az ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet a nemzeti jog alapján elfogadott vagy engedélyezett, megfelelően képzett olyan személyeknek kell biztosítaniuk, akiknek az érdekei nem állnak, illetve nem állhatnak összeütközésben a kérelmezők érdekeivel.

(3)   A tagállamok azt is előírhatják, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet

| a) | kizárólag olyanoknak járhasson, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag olyanoknak járhasson, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy

| b) | kizárólag olyan szolgáltatások révén valósulhasson meg, amelyeket a nemzeti jogszabályok által a kérelmezők segítésére és képviseletére kifejezetten kijelölt jogi vagy egyéb tanácsadók nyújtanak. |
| --- | --- |

b)

kizárólag olyan szolgáltatások révén valósulhasson meg, amelyeket a nemzeti jogszabályok által a kérelmezők segítésére és képviseletére kifejezetten kijelölt jogi vagy egyéb tanácsadók nyújtanak.

A tagállamok előírhatják, hogy ne lehessen igénybe venni ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet abban az esetben, ha az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a fellebbezés vagy a felülvizsgálat előreláthatólag nem vezet pozitív eredményre. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a jogi segítségnyújtás és képviselet ne legyen önkényesen korlátozott, és hogy a kérelmezőnek az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférése ne legyen akadályozott.

(4)   A tagállamok emellett:

| a) | pénzügyi és/vagy időbeli korlátokat állapíthatnak meg az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére, feltéve, hogy ezek nem korlátozzák önkényesen a jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való hozzáférést; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi és/vagy időbeli korlátokat állapíthatnak meg az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére, feltéve, hogy ezek nem korlátozzák önkényesen a jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való hozzáférést;

| b) | előírhatják, hogy a díjak és egyéb költségek tekintetében a kérelmezőkkel szembeni bánásmód ne legyen kedvezőbb annál a bánásmódnál, amelyben a jogi segítségnyújtás terén saját állampolgáraikat általában részesítik. |
| --- | --- |

b)

előírhatják, hogy a díjak és egyéb költségek tekintetében a kérelmezőkkel szembeni bánásmód ne legyen kedvezőbb annál a bánásmódnál, amelyben a jogi segítségnyújtás terén saját állampolgáraikat általában részesítik.

(5)   A tagállamok megkövetelhetik a költségek részleges vagy teljes visszafizetését, amennyiben a kérelmező anyagi helyzete jelentősen javul, vagy amennyiben a kérelmező hamis információi alapján került sor a juttatás megállapítására.

(6)   A jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételére irányadó eljárásokat a nemzeti jog állapítja meg.

VI.   FEJEZET

INTÉZKEDÉSEK A BEFOGADÁSI RENDSZER HATÉKONYSÁGÁNAK JAVÍTÁSÁRA

27. cikk

Hatáskörrel rendelkező hatóságok

Valamennyi tagállam közli a Bizottsággal az ezen irányelvből fakadó kötelezettségek teljesítéséért felelős hatóságok nevét. A tagállamok értesítik a Bizottságot az e hatóságokkal kapcsolatban bekövetkezett valamennyi változásról.

28. cikk

Vezetési, ellenőrzési és irányítási rendszer

(1)   Alkotmányos berendezkedésük figyelembevételével a tagállamok szükséges mechanizmusok bevezetésével biztosítják a megfelelő vezetés, ellenőrzés és irányítás kialakítását a befogadási feltételek szintjén.

(2)   A tagállamok az I. mellékletben megadott formában, legkésőbb ... (16)-ig benyújtják a Bizottságnak a vonatkozó információkat.

29. cikk

Személyzet és erőforrások

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelv végrehajtásában érintett hatóságok és más szervezetek megkapják a szükséges alapképzést, mind a férfi, mind a női kérelmezők igényei tekintetében.

(2)   A tagállamok az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezéseknek megfelelően osztják el a szükséges erőforrásokat.

VII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Jelentések

A Bizottság legkésőbb ... (17)-ig jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére ezen irányelv alkalmazásáról, és javaslatot tesz az esetlegesen szükséges módosításokra.

A tagállamok ... (16)-ig megküldenek a Bizottságnak minden olyan információt, amely a jelentés összeállításához szükséges.

A Bizottság az első jelentés benyújtását követően legalább ötévenként jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról.

31. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28. és 30 cikknek, valamint az I. mellékletnek legkésőbb ... (18)-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. Tartalmazniuk kell továbbá egy olyan nyilatkozatot, hogy a meglévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben szereplő, az ezen irányelv által hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell tekinteni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

32. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2003/9/EK irányelv ... (19)-ával/-ével hatályát veszti azon tagállamok tekintetében, amelyekre nézve ezen irányelv kötelező, a II. melléklet B. részében az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozóan meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

33. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 13. és 29. cikket ... (20)-tól/-től kell alkalmazni.

34. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 317., 2009.12.23., 110. o. és HL C 24., 2012.1.28., 80. o.

1

(2)  HL C 79., 2010.3.27., 58. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja (HL C 212. E, 2010.8.5., 348. o.) és a Tanács 2013. június 6-i első olvasatban kialakított álláspontja. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

3

(4)  HL L 31., 2003.2.6., 18. o.

4

(5)  HL L 337., 2011.12.20., 9. o.

5

(6)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

6

(7)  HL L 212., 2001.8.7., 12. o.

7

(8)  HL: Kérem, illessze be a 8260/13. sz. dokumentumban szereplő irányelv számát, dátumát és közzétételi hivatkozását (menekültügyi eljárásokról szóló irányelv).

8

(9)  HL L ....

9

(10)  HL L 348., 2008.12.24., 98. o.

10

(11)  HL: Kérem, illessze be az st15605/2/12 REV 2. sz. dokumentumban szereplő rendelet (dublini rendelet) számát, dátumát és közzétételi hivatkozását.

11

(12)  HL L ....

12

(13)  HL: Kérem, illessze be a 8. cikkben szereplő irányelv számát (menekültügyi eljárásokról szóló irányelv).

13

(14)  Kérem, illessze be a 8. cikkben szereplő irányelv számát (menekültügyi eljárásokról szóló irányelv).

14

(15)  Kérem, illessze be a 8. cikkben szereplő irányelv számát (menekültügyi eljárásokról szóló irányelv).

15

(16)  HL: Kérem, illessze be a dátumot: 36 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

16

(17)  HL: Kérjük, illessze be: 48 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

17

(18)  HL: Kérjük, illessze be: 24 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

18

(19)  HL: Kérem, illessze be a dátumot: 24 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

19

(20)  HL: Kérem, illessze be a dátumot: 24 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

20

---

I. MELLÉKLET

Jelentéstételi űrlap a tagállamok által benyújtandó – a 28. cikk (2) bekezdése szerint előírt – információkhoz

A 28. cikk (2) bekezdésében említett időpont után a tagállamok által benyújtandó információkat újra be kell nyújtani a Bizottságnak, amennyiben a nemzeti jog vagy gyakorlat jelentős mértékű megváltozása módosítja a már rendelkezésre bocsátott információt.

| 1. | A 2. cikk k) pontja és a 22. cikk alapján, kérjük, ismertesse a különleges befogadási igényekkel rendelkező személyek beazonosításának különböző lépéseit, ideértve a felismerés pillanatát, valamint annak következményeit az ilyen igények kezelésére nézve, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra, a kínzás, nemi erőszak, pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formájának áldozataira, valamint az emberkereskedelem áldozataira. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk k) pontja és a 22. cikk alapján, kérjük, ismertesse a különleges befogadási igényekkel rendelkező személyek beazonosításának különböző lépéseit, ideértve a felismerés pillanatát, valamint annak következményeit az ilyen igények kezelésére nézve, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra, a kínzás, nemi erőszak, pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formájának áldozataira, valamint az emberkereskedelem áldozataira.

| 2. | Kérjük, adjon teljes információkat a 6. cikkben előírt okmányok típusáról, megnevezéséről és formátumáról. |
| --- | --- |

2.

Kérjük, adjon teljes információkat a 6. cikkben előírt okmányok típusáról, megnevezéséről és formátumáról.

| 3. | Hivatkozással a 15. cikkre, kérjük jelölje meg, hogy alkalmaznak-e sajátos feltételeket a kérelmezők munkavállalására, és ismertesse részletesen e korlátozásokat. |
| --- | --- |

3.

Hivatkozással a 15. cikkre, kérjük jelölje meg, hogy alkalmaznak-e sajátos feltételeket a kérelmezők munkavállalására, és ismertesse részletesen e korlátozásokat.

| 4. | Hivatkozással a 2. cikk g) pontjára, kérjük, ismertesse, hogyan biztosítják a befogadás anyagi feltételeit (azaz, hogy természetben, pénzben, utalványok formájában vagy ezek kombinációjaként nyújtják-e), valamint tüntesse fel a kérelmezőknek nyújtott napi szükségleteket fedező juttatás mértékét. |
| --- | --- |

4.

Hivatkozással a 2. cikk g) pontjára, kérjük, ismertesse, hogyan biztosítják a befogadás anyagi feltételeit (azaz, hogy természetben, pénzben, utalványok formájában vagy ezek kombinációjaként nyújtják-e), valamint tüntesse fel a kérelmezőknek nyújtott napi szükségleteket fedező juttatás mértékét.

| 5. | Adott esetben, a 17. cikk (5) bekezdésére hivatkozással, kérjük ismertesse, hogy a nemzeti jog vagy gyakorlat szerint milyen referenciaértéket alkalmaznak a kérelmezőknek nyújtott pénzügyi támogatás szintjének meghatározása céljából. Amennyiben a kérelmezők az állampolgárokhoz képest kevésbé kedvező bánásmódban részesülnek, kérjük, ismertesse ennek okait. |
| --- | --- |

5.

Adott esetben, a 17. cikk (5) bekezdésére hivatkozással, kérjük ismertesse, hogy a nemzeti jog vagy gyakorlat szerint milyen referenciaértéket alkalmaznak a kérelmezőknek nyújtott pénzügyi támogatás szintjének meghatározása céljából. Amennyiben a kérelmezők az állampolgárokhoz képest kevésbé kedvező bánásmódban részesülnek, kérjük, ismertesse ennek okait.

---

II. MELLÉKLET

A.   rész

A hatályon kívül helyezett irányelv

(lásd a 32. cikket)

| A Tanács 2003/9/EK irányelve | (HL L 31., 2003.2.6., 18. o.) |
| --- | --- |

A Tanács 2003/9/EK irányelve

(HL L 31., 2003.2.6., 18. o.)

B.   rész

A nemzeti jogba történő átültetés határideje

(lásd a 32. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2003/9/EK | 2005. február 6. |

Irányelv

Átültetés határideje

2003/9/EK

2005. február 6.

---

III. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2003/9/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, bevezető szöveg | 2. cikk, bevezető szöveg |
| 2. cikk, a) pont | — |
| 2. cikk, b) pont | — |
| — | 2. cikk, a) pont |
| 2. cikk, c) pont | 2. cikk, b) pont |
| 2. cikk, d) pont, bevezető szöveg | 2. cikk, c) pont, bevezető szöveg |
| 2. cikk, d) pont, i. alpont | 2. cikk, c) pont, első francia bekezdés |
| 2. cikk, d) pont, ii. alpont | 2. cikk, c) pont, második francia bekezdés |
| — | 2. cikk, c) pont, harmadik francia bekezdés |
| 2. cikk, e), f) és g) pont | — |
| — | 2. cikk, d) pont |
| 2. cikk, h) pont | 2. cikk, e) pont |
| 2. cikk, i) pont | 2. cikk, f) pont |
| 2. cikk, j) pont | 2. cikk, g) pont |
| 2. cikk, k) pont | 2. cikk, h) pont |
| 2. cikk l) pontja | 2. cikk, i) pont |
| — | 2. cikk, j) pont |
| — | 2. cikk, k) pont |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk, (1)–(5) bekezdés | 6. cikk, (1)–(5) bekezdés |
| — | 6. cikk, (6) bekezdés |
| 7. cikk, (1) és (2) bekezdés | 7. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés | — |
| 7. cikk, (4)–(6) bekezdés | 7. cikk, (3)–(5) bekezdés |
| — | 8. cikk |
| — | 9. cikk |
| — | 10. cikk |
| — | 11. cikk |
| 8. cikk | 12. cikk |
| 9. cikk | 13. cikk |
| 10. cikk, (1) bekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 14. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| — | 14. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 10. cikk, (3) bekezdés | 14. cikk, (3) bekezdés |
| 11. cikk, (1) bekezdés | — |
| — | 15. cikk, (1) bekezdés |
| 11. cikk, (2) bekezdés | 15. cikk, (2) bekezdés |
| 11. cikk, (3) bekezdés | 15. cikk, (3) bekezdés |
| 11. cikk, (4) bekezdés | — |
| 12. cikk | 16. cikk |
| 13. cikk, (1)–(4) bekezdés | 17. cikk, (1)–(4) bekezdés |
| 13. cikk, (5) bekezdés | — |
| — | 17. cikk, (5) bekezdés |
| 14. cikk, (1) bekezdés | 18. cikk, (1) bekezdés |
| 14. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg, a) és b) pont | 18. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg, a) és b) pont |
| 14. cikk (7) bekezdés | 18. cikk, (2) bekezdés, c) pont |
| — | 18. cikk, (3) bekezdés |
| 14. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | 18. cikk, (4) bekezdés |
| 14. cikk, (3) bekezdés | — |
| — | 18. cikk, (5) bekezdés |
| 14. cikk, (4) bekezdés | 18. cikk, (6) bekezdés |
| 14. cikk, (5) bekezdés | 18. cikk, (7) bekezdés |
| 14. cikk, (6) bekezdés | 18. cikk, (8) bekezdés |
| 14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg, első francia bekezdés | 18. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg, a) pont |
| 14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés | — |
| 14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés | 18. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés, b) pont |
| 14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, negyedik francia bekezdés | — |
| 14. cikk, (8) bekezdés, második albekezdés | 18. cikk, (9) bekezdés, második albekezdés |
| 15. cikk | 19. cikk |
| 16. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg | 20. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
| 16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés, első, második és harmadik francia bekezdés | 20. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a), b), c) pontok |
| 16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, második albekezdés | 20. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| 16. cikk, (1) bekezdés, b) pont | — |
| 16. cikk, (2) bekezdés | — |
| — | 20. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 16. cikk, (3)–(5) bekezdés | 20. cikk, (4)–(6) bekezdés |
| 17. cikk, (1) bekezdés | 21. cikk |
| 17. cikk, (2) bekezdés | — |
| — | 22. cikk |
| 18. cikk, (1) bekezdés | 23. cikk, (1) bekezdés |
| — | 23. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 18. cikk, (2) bekezdés | 23. cikk, (4) bekezdés |
| — | 23. cikk, (5) bekezdés |
| 19. cikk | 24. cikk |
| 20. cikk | 25. cikk, (1) bekezdés |
| — | 25. cikk, (2) bekezdés |
| 21. cikk, (1) bekezdés | 26. cikk, (1) bekezdés |
| — | 26. cikk, (2)–(5) bekezdés |
| 21. cikk, (2) bekezdés | 26. cikk, (6) bekezdés |
| 22. cikk | — |
| — | 27. cikk |
| 23. cikk | 28. cikk, (1) bekezdés |
| — | 28. cikk, (2) bekezdés |
| 24. cikk | 29. cikk |
| 25. cikk | 30. cikk |
| 26. cikk | 31. cikk |
| — | 32. cikk |
| 27. cikk | 33. cikk, első albekezdés |
| — | 33. cikk, második albekezdés |
| 28. cikk | 34. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |

2003/9/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, bevezető szöveg

2. cikk, bevezető szöveg

2. cikk, a) pont

—

2. cikk, b) pont

—

—

2. cikk, a) pont

2. cikk, c) pont

2. cikk, b) pont

2. cikk, d) pont, bevezető szöveg

2. cikk, c) pont, bevezető szöveg

2. cikk, d) pont, i. alpont

2. cikk, c) pont, első francia bekezdés

2. cikk, d) pont, ii. alpont

2. cikk, c) pont, második francia bekezdés

—

2. cikk, c) pont, harmadik francia bekezdés

2. cikk, e), f) és g) pont

—

—

2. cikk, d) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk, e) pont

2. cikk, i) pont

2. cikk, f) pont

2. cikk, j) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, k) pont

2. cikk, h) pont

2. cikk l) pontja

2. cikk, i) pont

—

2. cikk, j) pont

—

2. cikk, k) pont

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk, (1)–(5) bekezdés

6. cikk, (1)–(5) bekezdés

—

6. cikk, (6) bekezdés

7. cikk, (1) és (2) bekezdés

7. cikk, (1) és (2) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

—

7. cikk, (4)–(6) bekezdés

7. cikk, (3)–(5) bekezdés

—

8. cikk

—

9. cikk

—

10. cikk

—

11. cikk

8. cikk

12. cikk

9. cikk

13. cikk

10. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

—

14. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

10. cikk, (3) bekezdés

14. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

—

—

15. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (4) bekezdés

—

12. cikk

16. cikk

13. cikk, (1)–(4) bekezdés

17. cikk, (1)–(4) bekezdés

13. cikk, (5) bekezdés

—

—

17. cikk, (5) bekezdés

14. cikk, (1) bekezdés

18. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg, a) és b) pont

18. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg, a) és b) pont

14. cikk (7) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés, c) pont

—

18. cikk, (3) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

18. cikk, (4) bekezdés

14. cikk, (3) bekezdés

—

—

18. cikk, (5) bekezdés

14. cikk, (4) bekezdés

18. cikk, (6) bekezdés

14. cikk, (5) bekezdés

18. cikk, (7) bekezdés

14. cikk, (6) bekezdés

18. cikk, (8) bekezdés

14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg, első francia bekezdés

18. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés, bevezető szöveg, a) pont

14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés

—

14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

18. cikk, (9) bekezdés, első albekezdés, b) pont

14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, negyedik francia bekezdés

—

14. cikk, (8) bekezdés, második albekezdés

18. cikk, (9) bekezdés, második albekezdés

15. cikk

19. cikk

16. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

20. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első albekezdés, első, második és harmadik francia bekezdés

20. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a), b), c) pontok

16. cikk, (1) bekezdés, a) pont, második albekezdés

20. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

16. cikk, (1) bekezdés, b) pont

—

16. cikk, (2) bekezdés

—

—

20. cikk, (2) és (3) bekezdés

16. cikk, (3)–(5) bekezdés

20. cikk, (4)–(6) bekezdés

17. cikk, (1) bekezdés

21. cikk

17. cikk, (2) bekezdés

—

—

22. cikk

18. cikk, (1) bekezdés

23. cikk, (1) bekezdés

—

23. cikk, (2) és (3) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés

23. cikk, (4) bekezdés

—

23. cikk, (5) bekezdés

19. cikk

24. cikk

20. cikk

25. cikk, (1) bekezdés

—

25. cikk, (2) bekezdés

21. cikk, (1) bekezdés

26. cikk, (1) bekezdés

—

26. cikk, (2)–(5) bekezdés

21. cikk, (2) bekezdés

26. cikk, (6) bekezdés

22. cikk

—

—

27. cikk

23. cikk

28. cikk, (1) bekezdés

—

28. cikk, (2) bekezdés

24. cikk

29. cikk

25. cikk

30. cikk

26. cikk

31. cikk

—

32. cikk

27. cikk

33. cikk, első albekezdés

—

33. cikk, második albekezdés

28. cikk

34. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

—

III. melléklet

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Tanács 2011. június 7-én kézhez vette a menedékkérők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, módosított bizottsági javaslatot (átdolgozás) (11214/11). A Bizottság módosította a befogadási feltételekről szóló irányelv átdolgozására vonatkozó 2008. december 9-i eredeti javaslatát (16913/1/08 REV1), figyelembe véve az Európai Parlament első olvasatban elfogadott, 2009. május 7-én megszavazott álláspontját (9333/09), valamint a Tanácsban kifejezett véleményeket.

Az Európai Parlament a késedelmek elkerülése érdekében kidolgozta a módosított bizottsági javaslatra vonatkozó tárgyalási álláspontját, mégpedig a módosított javaslatot az eredeti javaslatra vonatkozó, első olvasatban elfogadott álláspontja fényében mérlegelve.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 16-án véleményt fogadott el az eredeti bizottsági javaslatról (SOC/332 - CESE 1209/2009). Az EGSZB 2011. október 26-i és 27-i ülésén úgy határozott, hogy a módosított javaslatról nem készít új véleményt. A Régiók Bizottsága a 2009. október 6-i és 7-i plenáris ülésén fogadta el véleményét az első javaslatról (CdR 90/2009 fin), 2011. október 18-án pedig úgy határozott, hogy a módosított javaslatról nem nyilvánít véleményt, hanem azt a Tanács főtitkárához címzett levél formájában közli a Tanáccsal (18840/11).

A Tanács a 2012. október 25–26-i ülésén megerősítette a módosított javaslattal kapcsolatban elért politikai megállapodást (14112/1/12 REV1).

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvvel összhangban az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt a befogadási feltételekről szóló irányelv átdolgozásának az elfogadásában. A Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében Dánia nem vesz részt az elfogadásban, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

II.   A JAVASLAT CÉLJA

A befogadási feltételekről szóló irányelv szabályokat állapít meg a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozóan. A befogadási feltételekről szóló irányelv átdolgozása a menekültügyi területre vonatkozó azon jogalkotási javaslatcsomag részét képezi, amelyet a Bizottság az Európai Tanács kötelezettségvállalásának teljesítéseként nyújtott be, amely a közös európai menekültügyi rendszer 2012-ig történő létrehozására irányul.

A befogadási feltételekről szóló irányelv átdolgozásának célja egyrészt a megfelelő és összevethető befogadási feltételek biztosítása az irányelv hatálya alá tartozó tagállamokban, másrészt az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartása – figyelembe véve az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának alakulását –,harmadrészt pedig az egyéb menekültügyi eszközökkel való összhang biztosítása.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A.   
  Általános észrevételek

A Bizottság módosított javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács tárgyalásokat folytatott annak érdekében, hogy megállapodást lehessen kötni a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjának szakaszában. A Tanács álláspontjának szövege teljes mértékben tükrözi a két társjogalkotó között létrejött kompromisszumot. Ez a kompromisszum biztosítja a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadási feltételeinek szabályai magasabb szintűek és nagyobb mértékben harmonizáltak legyenek, különösen a különleges befogadási igényeket támasztó, kiszolgáltatott helyzetű személyek tekintetében. A kompromisszum ugyanakkor tükrözi azt az igényt, mely szerint szükség van egyrészt – tekintettel az eltérő nemzeti jogi rendszerekre – a hatékony végrehajtást lehetővé tévő szabályokra, másrészt a menekültügyi eljárással kapcsolatos visszaélések elleni küzdelemben alkalmazható szabályokra. A kompromisszum célja emellett az, hogy a tagállamok elkerülhessenek minden indokolatlan adminisztratív és pénzügyi terhet.

B.   
  Kulcskérdések

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szereplő kompromisszumos szöveg a következő kulcskérdések tekintetében módosítja a hatályos irányelvet (1):

1.   A családtagok és a közös szálláshelyek fogalommeghatározása

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szereplő kompromisszumos szöveg rendelkezik a különböző menekültügyi eszközök közötti koherenciáról, mégpedig a családtagok és a közös szálláshelyek fogalommeghatározásának a kvalifikációs irányelv átdolgozásában szereplő fogalommeghatározással való összehangolása révén (2). A befogadási feltételekről szóló jelenleg hatályos irányelvben szereplő fogalommeghatározáshoz képest – amely a házastársra vagy a nem házastársi kapcsolatban élő élettársra és a nem házas gyermekekre terjed ki – a fogalommeghatározást kiterjesztették a kérelmező apjára, anyjára vagy az érte felelős egyéb felnőttre, amennyiben a kérelmező kiskorú és nem házas.

Ezen túlmenően a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja a közös szálláshelyre vonatkozó új rendelkezéseket tartalmaz. A tagállamoknak elsődlegesen lehetőség szerint biztosítaniuk kell, hogy a különleges befogadási igényeket támasztó, felnőttkorú eltartott kérelmezőket együtt helyezzék el az olyan felnőttkorú közeli hozzátartozókkal, akik már ugyanazon tagállamban tartózkodnak, és akik az érintett tagállam jogszabályai vagy nemzeti gyakorlata alapján felelősek értük. A tagállamoknak másodsorban biztosítaniuk kell azt, hogy a kérelmezők kiskorú gyermekei, illetve a kiskorú kérelmezők – amennyiben ez megfelel a mindenek felett álló érdeküknek – szüleikkel vagy az értük felelős felnőttel, illetve nem házas testvéreikkel együttesen nyerjenek elhelyezést.

2.   Őrizet

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szereplő kompromisszumos szöveg a nemzetközi védelmet kérelmezők őrizetben tartását szabályozó széles körű jogszabályi keretrendszert vezet be. Ez a keret az őrizetben tartás okaira, az őrizetben tartott kérelmezők számára nyújtott biztosítékokra, az őrizetben tartás feltételeire, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévők és a különleges befogadási igényeket támasztók őrizetben tartására vonatkozó szabályokat tartalmaz.

2.1   Az őrizet indokai

Az őrizet indokainak felsorolását a nemzetközi joggal, valamint az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlatával összhangban állították össze, figyelembe véve azt, hogy a tagállamoknak hatékonyan fel kell lépniük a visszaélésszerű kérelmek ellen. A felsorolás tartalmazza az őrizetnek az Európa Tanács ajánlásában szereplő indokait, kiegészítve ezeket egy, az őrizetben tartásra a dublini rendelet szerint tett utalással. A tanácsi álláspont ezen túlmenően tartalmazza a visszatérésről szóló irányelv (3) szerinti kiutasítási eljárás keretében a visszatérés előkészítése és/vagy a kitoloncolási eljárás végrehajtása érdekében őrizetben tartott személyek őrizetben tartásának indokait. Ezen esetekben a tagállamoknak objektív kritériumok alapján – ideértve azt is, hogy a kérelmezőnek már volt lehetősége igénybe venni a menekültügyi eljárást – bizonyítaniuk kell, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy a kérelmező pusztán azért folyamodik nemzetközi védelemért, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa a kiutasítási határozat végrehajtását.

2.2   Biztosítékok az őrizetben tartott menedékkérők számára

Tekintettel a nemzeti jogi rendszerek közötti különbségekre, a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szereplő kompromisszumos szöveg tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely szerint a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az őrizet jogszerűségének bírósági felülvizsgálatát hivatalból vagy a kérelmező kérésére mielőbb elvégezzék. A hivatalból indított felülvizsgálat esetében a felülvizsgálatról az őrizet kezdetétől számítva a lehető leghamarabb döntést kell hozni. A kérelmező kérésére indított felülvizsgálat esetében pedig az őrizet jogszerűségének felülvizsgálatakor a megfelelő eljárások elindítását követően kell a lehető leghamarabb döntést hozni. A tagállamoknak nemzeti jogukban meg kell határozniuk azt az időtartamot, amelyen belül a felülvizsgálatotokat le kell folytatni.

A hatékony jogorvoslathoz való jog garantálása érdekében az őrizetbe vett, nemzetközi védelmet kérelmezőket haladéktalanul és írásban kell tájékoztatni az őrizetbe vétel indokairól, valamint a szabadságelvonással járó intézkedés megtámadására vonatkozóan a nemzeti jogban meghatározott eljárásokról, továbbá az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet kérelmezésének lehetőségéről. Ezt olyan nyelven kell megtenni, amelyet a menedékkérő megért vagy ésszerűen feltételezhetően megért.

Végezetül, az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételének lehetősége tekintetében az első olvasatban elfogadott álláspont összehangolja a befogadási feltételekről szóló irányelv szövegét a menekültügyi eljárásokról szóló hatályos irányelv (4) szövegével, viszont nem írja elő annak felmérését, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet – a felülvizsgálat sikerességének valószínűsíthetősége alapján – biztosítani kell-e. A szövegben az Európai Parlament és a Tanács tovább pontosítja azt, hogy az ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet a nemzeti jog alapján elfogadott vagy engedélyezett, megfelelően képzett olyan személyeknek kell biztosítaniuk, akiknek érdekei nem állnak összeütközésben a nemzetközi védelmet kérelmezők érdekeivel.

2.3   Az őrizet körülményei

Az őrizet körülményeire vonatkozó rendelkezések a menekültügyi gyakorlatot figyelembe véve meghatározzák az őrizetben tartott nemzetközi védelmet kérelmezők jogait. Ennek alapján a menedékkérőket általánosságban különleges befogadási létesítményekben tartják őrizet alatt. A menedékkérőket lehetőség szerint el kell különíteni a harmadik országból származó egyéb személyektől. Ha a kérelmezőket büntetés-végrehajtási intézményben tartják őrizet alatt, akkor el kell őket különíteni a bűncselekmények elkövetőitől. A kérelmezők az őrizet körülményeire való tekintet nélkül továbbra is rendelkeznek az irányelvben meghatározott jogaikkal, beleértve a képviselőikkel vagy a családtagjaikkal folytatott kommunikáció során a magánélet tiszteletben tartásához való jogot.

2.4   Kiszolgáltatott helyzetű személyek és a különleges befogadási igényeket támasztó személyek őrizetben tartása

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szereplő kompromisszumos szöveg tartalmaz egy, a kiszolgáltatott helyzetben lévő és a különleges befogadási igényeket támasztó személyek őrizetben tartására vonatkozó különös rendelkezést. Az őrizetben tartott, kiszolgáltatott helyzetű személynek minősülő kérelmezők egészségét – beleértve szellemi egészségüket is – a nemzeti hatóságoknak elsődleges fontosságú kérdésként kell kezelniük. Ezen túlmenően, amennyiben a tagállamok kiszolgáltatott helyzetű személyeket tartanak őrizetben, rendszeres felügyeletet és megfelelő támogatást kell biztosítaniuk, figyelembe véve az őrizetben tartottak sajátos helyzetét és ezen belül egészségét.

A Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban a szövegben az is meg van határozva, hogy a kiskorúakat csak végső esetben lehet őrizet alatt tartani, és hogy a kísérő nélküli kiskorúakat csak kivételes körülmények között – és soha sem büntetés-végrehajtási intézményben – lehet őrizetben tartani.

3.   Munkavállalás

Az első olvasatban elfogadott álláspontban szereplő kompromisszumos szöveg a nemzetközi védelmet kérelmezőknek a munkavállalásra való jogosultság vonatkozásában az időkeretet tizenkettőről kilenc hónapra csökkenti. A munkavállalásra való jogosultság három hónappal előbbi engedélyezése a következő két egymást kiegyenlítő megfontolásra épül: egyrészről azon megfontolásra, mely szerint a munkavállalásra való előbbi jogosultság gazdasági szempontból hamarabb függetlenné teszi a kérelmezőket, ezáltal csökkenti a fekete piacon a kizsákmányolást és csökkenti az állami támogatás szükségességét, illetve azt is lehetővé teszi, hogy a kérelmezők eredményesebben beilleszkedjenek a befogadó társadalomba; másrészről arra a megfontolásra, hogy a munkavállalásra való előbbi jogosultság esetlegesen a menekültügyi rendszerrel kapcsolatos visszaélésre ösztönzi azokat a gazdasági migránsokat, akik nem jogosultak nemzetközi védelemre.

4.   A befogadás anyagi feltételei

Az első olvasatban elfogadott álláspontban szereplő kompromisszum rendelkezik arról, hogy azon esetekben, amikor a tagállamok a nemzetközi menedékkérőknek a befogadás anyagi feltételeit pénzjuttatások, illetve kuponok formájában biztosítják, azok összegét azon szint(ek) alapján kell meghatározni, amely(ek)et az érintett tagállam– törvény által vagy gyakorlati tapasztalatok alapján – az adott állam állampolgárai megfelelő életszínvonalának biztosítására meghatározott. A szöveg alaposabban meghatározza, hogy a tagállamok az állampolgárokéhoz képest kedvezőtlenebb bánásmódban részesíthetik a menedékkérőket, különösen akkor, ha az anyagi támogatást részben természetben nyújtják, vagy ha az állampolgárok esetében alkalmazott, fent említett szint(ek) célja az, hogy számukra a nemzetközi védelmet kérelmezők esetében előírtnál magasabb életszínvonalat biztosítsanak.

Az első olvasatban elfogadott álláspont ezen túlmenően rendelkezik egy, a befogadás anyagi feltételeinek csökkentésére és visszavonására szolgáló kiigazított rendszer létrehozásáról. A tagállamoknak a nemzetközi védelmet kérelmezők számára méltó életszínvonalat kell biztosítaniuk. Módjukban áll csökkenteni, vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – visszavonni a befogadás anyagi feltételeit, amennyiben a menedékkérő elhagyja lakóhelyét, elmulasztja a megfelelő jelentéstételt, vagy amennyiben újabb kérelmet nyújtott be. Ezen túlmenően akkor is lehetséges a befogadás anyagi feltételeinek csökkentése, amennyiben a magánszemély nem nyújtott be a lehető legrövidebb időn belül kérelmet. Végezetül a jelenleg hatályos irányelvben foglaltaknak megfelelően a tagállamoknak módjukban áll csökkenteni vagy visszavonni a feltételeket, amennyiben a menedékkérő eltitkolja pénzügyi forrásait.

5.   Különleges befogadási igényeket támasztó, kiszolgáltatott helyzetű személyek

Az első olvasatban elfogadott álláspontban szereplő kompromisszum előírja azt a kötelezettséget a tagállamok számára, hogy mérjék fel a kiszolgáltatott helyzetű személyek különleges igényeit. A női nemi szerv megcsonkításának áldozatait felvették a kiszolgáltatott helyzetű személyek kategóriáinak nem kimerítő jegyzékébe. Ezen túlmenően, mindennemű indokolatlan adminisztratív teher elkerülése érdekében a szövegben meg van határozva az, hogy az ilyen felmérésnek nem kell adminisztratív eljárás keretében történnie, és hogy a felmérés a meglévő nemzeti eljárások részeként is elvégezhető.

6.   Az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet

A nemzetközi védelmet kérelmezőknek jogukban áll hatékony jogorvoslathoz folyamodni, amennyiben fellebbeznek az ellátások nyújtásával, megvonásával vagy csökkentésével kapcsolatos, valamint a tartózkodási hellyel és mozgásszabadsággal kapcsolatos határozatok ellen. Ezen esetekben az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet biztosításának feltételei megegyeznek a szabadságelvonással járó intézkedés felülvizsgálata esetén alkalmazottakkal, azzal a kivétellel, hogy a tagállamok előírhatják azt, hogy ne lehessen igénybe venni ingyenes jogi segítséget és képviseletet abban az esetben, ha az illetékes hatóság nem lát reális esélyt a fellebbezés pozitív elbírálására.

7.   További fontos kérdések

A tanácsi álláspontban található egyéb olyan fontos kérdések, amelyekkel kapcsolatban a Tanács és az Európai Parlament között kompromisszum jött létre, a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | A „képviselőre” vonatkozó követelmények meghatározása annak érdekében, hogy a kísérő nélküli kiskorúak teljesebb mértékben élhessenek jogaikkal, és teljesüljenek a befogadás feltételeiről szóló irányelv szerinti kötelezettségek. |
| --- | --- |

—

A „képviselőre” vonatkozó követelmények meghatározása annak érdekében, hogy a kísérő nélküli kiskorúak teljesebb mértékben élhessenek jogaikkal, és teljesüljenek a befogadás feltételeiről szóló irányelv szerinti kötelezettségek.

| — | A tagállamok nem tehetik a befogadás feltételeinek biztosítását indokolatlan és aránytalan dokumentáció vagy egyéb adminisztratív követelmények függvényévé. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nem tehetik a befogadás feltételeinek biztosítását indokolatlan és aránytalan dokumentáció vagy egyéb adminisztratív követelmények függvényévé.

| — | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők megkapják a szükséges egészségügyi ellátást, amelynek ki kell terjednie legalább a sürgősségi ellátásra, valamint a betegség és a súlyos mentális zavarok alapvető kezelésére. Részletesebben meghatározásra kerül az, hogy a tagállamoknak a különleges befogadási igényeket támasztó kérelmezők számára biztosítaniuk kell a szükséges orvosi vagy egyéb segítséget, ideértve szükség esetén a megfelelő pszichiátriai kezelést. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők megkapják a szükséges egészségügyi ellátást, amelynek ki kell terjednie legalább a sürgősségi ellátásra, valamint a betegség és a súlyos mentális zavarok alapvető kezelésére. Részletesebben meghatározásra kerül az, hogy a tagállamoknak a különleges befogadási igényeket támasztó kérelmezők számára biztosítaniuk kell a szükséges orvosi vagy egyéb segítséget, ideértve szükség esetén a megfelelő pszichiátriai kezelést.

| — | A tagállamoknak – a kísérő nélküli kiskorú mindenek fölött álló érdekének védelme mellett, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően – a lehető leghamarabb meg kell kezdeniük a kísérő nélküli kiskorú családtagjainak felkutatását, szükség esetén nemzetközi vagy egyéb kapcsolódó szervezetek segítségével. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak – a kísérő nélküli kiskorú mindenek fölött álló érdekének védelme mellett, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően – a lehető leghamarabb meg kell kezdeniük a kísérő nélküli kiskorú családtagjainak felkutatását, szükség esetén nemzetközi vagy egyéb kapcsolódó szervezetek segítségével.

| — | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kínzást, nemi erőszakot vagy egyéb erőszakos cselekményeket elszenvedett személyek megfelelő kezelésben részesüljenek, és igénybe vehessék különösen a megfelelő orvosi és pszichológiai kezelést vagy ellátást. Ezen túlmenően az ilyen személyekkel dolgozóknak megfelelő képzésben kellett és továbbra is kell részesülniük, és titoktartási kötelezettség terheli őket. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kínzást, nemi erőszakot vagy egyéb erőszakos cselekményeket elszenvedett személyek megfelelő kezelésben részesüljenek, és igénybe vehessék különösen a megfelelő orvosi és pszichológiai kezelést vagy ellátást. Ezen túlmenően az ilyen személyekkel dolgozóknak megfelelő képzésben kellett és továbbra is kell részesülniük, és titoktartási kötelezettség terheli őket.

| — | A tagállamoknak be kell nyújtaniuk az irányelv végrehajtására vonatkozó információkat annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon tudja követni a végrehajtást. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak be kell nyújtaniuk az irányelv végrehajtására vonatkozó információkat annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon tudja követni a végrehajtást.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság segítségével – kialakított kompromisszumot. Ezt a kompromisszumot az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának (LIBE) elnöke az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének írt levelében megerősítette (13885/12). Ebben a levélben a LIBE bizottság elnöke jelezte, hogy javasolni fogja a LIBE bizottság tagjainak és azt követően pedig a plenáris ülés résztvevőinek, hogy a Tanács első olvasatban kialakított álláspontját – az intézményekben elvégzett jogász-nyelvészi ellenőrzést követően – a Parlament második olvasata során módosítás nélkül fogadják el. A befogadás feltételeiről szóló irányelv módosítása révén az Európai Unió a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásához elengedhetetlen újabb építőkövet helyez el.

---

(1)  A Tanács 2003/9/EK irányelve a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló (HL L 31., 2003.2.6., 18. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337, 2011.12.20., 9. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (HL L 348., 2008.12.24., 98. o).

(4)  A Tanács 2005/85/EK irányelve a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól (HL L 326., 2005.12.13., 13. o.).

---

| 25.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 179/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 179/27

---

A TANÁCS 7/2013/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN A NEMZETKÖZI VÉDELMI JOGÁLLÁS MEGADÁSÁRA ÉS

visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

A Tanács által 2013. június 6-án elfogadva

2013/C 179 E/02

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | A közös európai menekültügyi rendszert is magában foglaló közös menekültpolitika részét képezi az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Unióban. E politikának a tagállamok közötti szolidaritás és a felelősség igazságos elosztásának elvén – ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is – kell alapulnia. |
| --- | --- |

(2)

A közös európai menekültügyi rendszert is magában foglaló közös menekültpolitika részét képezi az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Unióban. E politikának a tagállamok közötti szolidaritás és a felelősség igazságos elosztásának elvén – ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is – kell alapulnia.

| (3) | Az Európai Tanács 1999. október 15.– 16-i tamperei rendkívüli ülésén megállapodott abban, hogy törekszik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: a genfi egyezmény) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán nyugvó közös európai menekültügyi rendszer létrehozására, ezzel megerősíti a visszaküldés tilalmának elvét, és biztosítja, hogy senkit ne küldjenek vissza olyan helyre, ahol üldöztetésnek van kitéve. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1999. október 15.– 16-i tamperei rendkívüli ülésén megállapodott abban, hogy törekszik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: a genfi egyezmény) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán nyugvó közös európai menekültügyi rendszer létrehozására, ezzel megerősíti a visszaküldés tilalmának elvét, és biztosítja, hogy senkit ne küldjenek vissza olyan helyre, ahol üldöztetésnek van kitéve.

| (4) | A tamperei következtetések előírják, hogy a közös európai menekültügyi rendszernek rövid távon a tagállamokban a tisztességes és hatékony menekültügyi eljárások közös normáira, hosszú távon pedig az Unión belül egy közös menekültügyi eljáráshoz vezető uniós szabályokra is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(4)

A tamperei következtetések előírják, hogy a közös európai menekültügyi rendszernek rövid távon a tagállamokban a tisztességes és hatékony menekültügyi eljárások közös normáira, hosszú távon pedig az Unión belül egy közös menekültügyi eljáráshoz vezető uniós szabályokra is ki kell terjednie.

| (5) | A közös európai menekültügyi rendszer első szakasza a Szerződésekben meghatározott jogi aktusok – többek között a 2005/85/EK irányelv, a menekültügyi eljárásokra vonatkozó első intézkedés – elfogadásával valósult meg. |
| --- | --- |

(5)

A közös európai menekültügyi rendszer első szakasza a Szerződésekben meghatározott jogi aktusok – többek között a 2005/85/EK irányelv, a menekültügyi eljárásokra vonatkozó első intézkedés – elfogadásával valósult meg.

| (6) | Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a Hágai Programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a Hágai Program arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze az Európai Parlament és a Tanács elé a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszának jogi aktusait és intézkedéseit. A Hágai Programmal összhangban a közös európai menekültügyi rendszer létrehozása érdekében követendő cél egy közös menekültügyi eljárás és az egész Unióban érvényes, egységes jogállás kialakítása. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a Hágai Programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a Hágai Program arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze az Európai Parlament és a Tanács elé a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszának jogi aktusait és intézkedéseit. A Hágai Programmal összhangban a közös európai menekültügyi rendszer létrehozása érdekében követendő cél egy közös menekültügyi eljárás és az egész Unióban érvényes, egységes jogállás kialakítása.

| (7) | A 2008. október 16-án elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban az Európai Tanács megállapította, hogy a védelem nyújtása tekintetében továbbra is jelentős különbségek mutatkoznak a tagállamok között, ezért a Hágai Programban előírt közös európai menekültügyi rendszer befejezése céljából új kezdeményezéseket sürgetett, ideértve a közös garanciákat magában foglaló egységes menekültügyi eljárás létrehozását is. |
| --- | --- |

(7)

A 2008. október 16-án elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban az Európai Tanács megállapította, hogy a védelem nyújtása tekintetében továbbra is jelentős különbségek mutatkoznak a tagállamok között, ezért a Hágai Programban előírt közös európai menekültügyi rendszer befejezése céljából új kezdeményezéseket sürgetett, ideértve a közös garanciákat magában foglaló egységes menekültügyi eljárás létrehozását is.

| (8) | Az Európai Tanács 2009. december 10.-11-i ülésén elfogadta a Stockholmi Programot, amely ismételten hangsúlyozta egy közös és szolidáris védelmi terület 2012-ig történő létrehozása melletti elkötelezettségét, amely terület alapja a közös menekültügyi eljárás és a nemzetközi védelemben részesülők egységes, magas védelmi normákon, valamint tisztességes és hatékony eljárásokon alapuló egységes jogállása képezi. A Stockholmi Program megerősítette, hogy a nemzetközi védelemre szorulóknak hozzáférést kell biztosítani a jogilag megbízható és hatékony menekültügyi eljárásokhoz. A Stockholmi Programmal összhangban az egyének számára – függetlenül attól, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmüket mely tagállamban nyújtották be – ugyanolyan bánásmódot kell biztosítani az eljárási szabályok és a jogállás meghatározása tekintetében. A célkitűzés az, hogy a hasonló eseteket hasonló módon kezeljék, és az eredmény megegyező legyen. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Tanács 2009. december 10.-11-i ülésén elfogadta a Stockholmi Programot, amely ismételten hangsúlyozta egy közös és szolidáris védelmi terület 2012-ig történő létrehozása melletti elkötelezettségét, amely terület alapja a közös menekültügyi eljárás és a nemzetközi védelemben részesülők egységes, magas védelmi normákon, valamint tisztességes és hatékony eljárásokon alapuló egységes jogállása képezi. A Stockholmi Program megerősítette, hogy a nemzetközi védelemre szorulóknak hozzáférést kell biztosítani a jogilag megbízható és hatékony menekültügyi eljárásokhoz. A Stockholmi Programmal összhangban az egyének számára – függetlenül attól, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmüket mely tagállamban nyújtották be – ugyanolyan bánásmódot kell biztosítani az eljárási szabályok és a jogállás meghatározása tekintetében. A célkitűzés az, hogy a hasonló eseteket hasonló módon kezeljék, és az eredmény megegyező legyen.

| (9) | Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtására irányuló tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük és népességi helyzetük miatt – különös nyomás nehezedik. |
| --- | --- |

(9)

Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtására irányuló tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük és népességi helyzetük miatt – különös nyomás nehezedik.

| (10) | Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EMTH vonatkozó iránymutatásait is. |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EMTH vonatkozó iránymutatásait is.

| (11) | A kérelmezők nemzetközi védelem iránti igényei a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelve (5) átfogó és hatékony értékelésének biztosításához a nemzetközi védelem megadására és visszavonására alkalmazandó eljárások uniós keretétnek az egyetlen eljárás elvén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmezők nemzetközi védelem iránti igényei a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelve (5) átfogó és hatékony értékelésének biztosításához a nemzetközi védelem megadására és visszavonására alkalmazandó eljárások uniós keretétnek az egyetlen eljárás elvén kell alapulnia.

| (12) | Ezen irányelv fő célkitűzése, hogy továbbfejlessze a tagállamokban a nemzetközi védelem megadására és visszavonására alkalmazott eljárások szabályait egy közös uniós menekültügyi eljárás létrehozása céljából. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv fő célkitűzése, hogy továbbfejlessze a tagállamokban a nemzetközi védelem megadására és visszavonására alkalmazott eljárások szabályait egy közös uniós menekültügyi eljárás létrehozása céljából.

| (13) | A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó eljárások szabályainak közelítése elősegíti a nemzetközi védelmet kérelmezők tagállamok közötti másodlagos mozgásának korlátozását –amennyiben az ilyen mozgást a jogi keretek között fennálló különbségek okozzák –, valamint a 2011/95/EU irányelv tagállami alkalmazására vonatkozó egységes feltételek kialakítását. |
| --- | --- |

(13)

A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó eljárások szabályainak közelítése elősegíti a nemzetközi védelmet kérelmezők tagállamok közötti másodlagos mozgásának korlátozását –amennyiben az ilyen mozgást a jogi keretek között fennálló különbségek okozzák –, valamint a 2011/95/EU irányelv tagállami alkalmazására vonatkozó egységes feltételek kialakítását.

| (14) | A tagállamoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn a tagállamoktól nemzetközi védelmet kérő, harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek tekintetében, amennyiben az ilyen kérelem alapjául az szolgál, hogy az érintett személy a 2011/95/EU irányelv értelmében nemzetközi védelemre szorulónak minősül. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn a tagállamoktól nemzetközi védelmet kérő, harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek tekintetében, amennyiben az ilyen kérelem alapjául az szolgál, hogy az érintett személy a 2011/95/EU irányelv értelmében nemzetközi védelemre szorulónak minősül.

| (15) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat olyan nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek azok részes felei. |
| --- | --- |

(15)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat olyan nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek azok részes felei.

| (16) | Elengedhetetlen, hogy valamennyi nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos határozatot a tények alapján, továbbá első fokon olyan hatóságok hozzák meg, amelyek személyzete a nemzetközi védelemmel kapcsolatos területen megfelelő tudással rendelkezik, vagy az ehhez szükséges képzésben részesült. |
| --- | --- |

(16)

Elengedhetetlen, hogy valamennyi nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos határozatot a tények alapján, továbbá első fokon olyan hatóságok hozzák meg, amelyek személyzete a nemzetközi védelemmel kapcsolatos területen megfelelő tudással rendelkezik, vagy az ehhez szükséges képzésben részesült.

| (17) | Annak érdekében, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálata és a döntéshozatal objektív és pártatlan legyen, szükséges, hogy az ezen irányelvben meghatározott eljárások keretében eljáró szakemberek a vonatkozó szakmai etikai elveknek megfelelően végezzék tevékenységüket. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálata és a döntéshozatal objektív és pártatlan legyen, szükséges, hogy az ezen irányelvben meghatározott eljárások keretében eljáró szakemberek a vonatkozó szakmai etikai elveknek megfelelően végezzék tevékenységüket.

| (18) | A tagállamoknak és a nemzetközi védelmet kérelmezőknek egyaránt az áll érdekében, hogy a megfelelő és teljeskörű vizsgálat lefolytatásának sérelme nélkül a nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében a lehető legrövidebb időn belül határozat szülessen. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamoknak és a nemzetközi védelmet kérelmezőknek egyaránt az áll érdekében, hogy a megfelelő és teljeskörű vizsgálat lefolytatásának sérelme nélkül a nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében a lehető legrövidebb időn belül határozat szülessen.

| (19) | Annak érdekében, hogy az eljárás teljes időtartamát bizonyos esetekben le lehessen rövidíteni, a tagállamok számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy nemzeti igényeiknek megfelelően egyes kérelmeket kiemelten kezeljenek és más, korábban beadott kérelmek előtt bíráljanak el, tiszteletben tartva azonban az általánosan alkalmazandó eljárási határidőket, elveket és garanciákat. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy az eljárás teljes időtartamát bizonyos esetekben le lehessen rövidíteni, a tagállamok számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy nemzeti igényeiknek megfelelően egyes kérelmeket kiemelten kezeljenek és más, korábban beadott kérelmek előtt bíráljanak el, tiszteletben tartva azonban az általánosan alkalmazandó eljárási határidőket, elveket és garanciákat.

| (20) | Bizonyos, pontosan meghatározott körülmények esetén, amikor valamely kérelem feltehetőleg megalapozatlan, vagy súlyos aggályokat vet fel a nemzetbiztonság vagy a közrend szempontjából, a tagállamok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy felgyorsíthassák a vizsgálati eljárást, többek között úgy, hogy az eljárás egyes lépéseire rövidebb, de ésszerű határidőt határoznak meg, ügyelve azonban arra, hogy a vizsgálat megfelelő és teljeskörű legyen, és a kérelmező tekintetében ténylegesen érvényesüljenek az ezen irányelvben meghatározott alapelvek és biztosítékok. |
| --- | --- |

(20)

Bizonyos, pontosan meghatározott körülmények esetén, amikor valamely kérelem feltehetőleg megalapozatlan, vagy súlyos aggályokat vet fel a nemzetbiztonság vagy a közrend szempontjából, a tagállamok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy felgyorsíthassák a vizsgálati eljárást, többek között úgy, hogy az eljárás egyes lépéseire rövidebb, de ésszerű határidőt határoznak meg, ügyelve azonban arra, hogy a vizsgálat megfelelő és teljeskörű legyen, és a kérelmező tekintetében ténylegesen érvényesüljenek az ezen irányelvben meghatározott alapelvek és biztosítékok.

| (21) | Amennyiben a kérelmezőnek megfelelő indoka van, a beutazási okmányok hiánya vagy a hamis okmányok használata nem vonja automatikusan maga után a határon folytatandó eljárások vagy gyorsított eljárás alkalmazását. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben a kérelmezőnek megfelelő indoka van, a beutazási okmányok hiánya vagy a hamis okmányok használata nem vonja automatikusan maga után a határon folytatandó eljárások vagy gyorsított eljárás alkalmazását.

| (22) | Továbbá, a tagállamoknak és a kérelmezőknek egyaránt érdekében áll, hogy a nemzetközi védelmi igényeket már első fokon pontosan felismerjék. E célból a kérelmezőket – sajátos körülményeik figyelembe vételével – első fokon ingyenes jogi és eljárási tájékoztatással kell ellátni. E tájékoztatásnak többek között lehetővé kell tennie, hogy a kérelmezők jobban megértsék az eljárást, így elősegítve számukra a vonatkozó kötelezettségek betartását. Aránytalan lenne megkövetelni, hogy a tagállamok kizárólag képzett ügyvédek révén biztosítsák e tájékoztatást. Ezért a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megválasszák e tájékoztatás legmegfelelőbb módjait, például nem kormányzati szervezetek, kormányzati hatóságok szakemberei vagy speciális állami szolgáltatók révén. |
| --- | --- |

(22)

Továbbá, a tagállamoknak és a kérelmezőknek egyaránt érdekében áll, hogy a nemzetközi védelmi igényeket már első fokon pontosan felismerjék. E célból a kérelmezőket – sajátos körülményeik figyelembe vételével – első fokon ingyenes jogi és eljárási tájékoztatással kell ellátni. E tájékoztatásnak többek között lehetővé kell tennie, hogy a kérelmezők jobban megértsék az eljárást, így elősegítve számukra a vonatkozó kötelezettségek betartását. Aránytalan lenne megkövetelni, hogy a tagállamok kizárólag képzett ügyvédek révén biztosítsák e tájékoztatást. Ezért a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megválasszák e tájékoztatás legmegfelelőbb módjait, például nem kormányzati szervezetek, kormányzati hatóságok szakemberei vagy speciális állami szolgáltatók révén.

| (23) | A fellebbezési eljárásokban – bizonyos feltételektől függően – a kérelmezők számára a nemzeti jog által arra feljogosított személy általi ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet kell biztosítani. Továbbá, a kérelmezők számára az eljárás valamennyi szakaszában jogot kell biztosítani arra, hogy saját költségükre a nemzeti jog alapján elfogadott vagy engedélyezett jogi tanácsadóval vagy egyéb tanácsadóval konzultáljanak. |
| --- | --- |

(23)

A fellebbezési eljárásokban – bizonyos feltételektől függően – a kérelmezők számára a nemzeti jog által arra feljogosított személy általi ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet kell biztosítani. Továbbá, a kérelmezők számára az eljárás valamennyi szakaszában jogot kell biztosítani arra, hogy saját költségükre a nemzeti jog alapján elfogadott vagy engedélyezett jogi tanácsadóval vagy egyéb tanácsadóval konzultáljanak.

| (24) | A közrend fogalmába beletartozhat többek között valamely súlyos bűncselekmény elkövetése miatti büntetőítélet. |
| --- | --- |

(24)

A közrend fogalmába beletartozhat többek között valamely súlyos bűncselekmény elkövetése miatti büntetőítélet.

| (25) | Annak érdekében, hogy a genfi egyezmény 1. cikke értelmében menekültként vagy kiegészítő védelemre jogosultként védelemre szoruló személyek pontosan azonosíthatóak legyenek, valamennyi kérelmező számára hatékony hozzáférést kell biztosítani az eljárásokhoz, az ügyük szempontjából szükséges tények bemutatása érdekében lehetővé kell tenni számukra az hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságokkal való együttműködést, valamint és megfelelő kommunikációt, valamint és megfelelő eljárási garanciákat kell biztosítani számukra ahhoz, hogy ügyüket az eljárás valamennyi szakaszában folytathassák. A nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálatára irányuló eljárásoknak továbbá a kérelmezők számára alapesetben biztosítaniuk kell legalább: az eljáró hatóság döntéséig a területen maradáshoz való jogot; az ügy bemutatásához a tolmácsolási szolgáltatáshoz való hozzáférés jogát, amennyiben a hatóságok általi meghallgatásra kerül sor; a lehetőséget az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága (a továbbiakban: az UNHCR) képviselőjével és a nemzetközi védelmet kérelmezők számára tanácsadást és segítséget biztosító szervezetekkel való kapcsolattartásra; a döntésről való megfelelő értesítéshez és az e döntésre vonatkozó ténybeli és jogi indokoláshoz fűződő jogot; a jogi vagy egyéb tanácsadóval folytatott konzultáció lehetőségét; az ahhoz fűződő jogot, hogy az eljárás döntő mozzanataikor jogi helyzetéről olyan nyelven kapjanak tájékoztatást, amelyet megért, vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért; valamint elutasító határozat esetén a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot. |
| --- | --- |

(25)

Annak érdekében, hogy a genfi egyezmény 1. cikke értelmében menekültként vagy kiegészítő védelemre jogosultként védelemre szoruló személyek pontosan azonosíthatóak legyenek, valamennyi kérelmező számára hatékony hozzáférést kell biztosítani az eljárásokhoz, az ügyük szempontjából szükséges tények bemutatása érdekében lehetővé kell tenni számukra az hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságokkal való együttműködést, valamint és megfelelő kommunikációt, valamint és megfelelő eljárási garanciákat kell biztosítani számukra ahhoz, hogy ügyüket az eljárás valamennyi szakaszában folytathassák. A nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálatára irányuló eljárásoknak továbbá a kérelmezők számára alapesetben biztosítaniuk kell legalább: az eljáró hatóság döntéséig a területen maradáshoz való jogot; az ügy bemutatásához a tolmácsolási szolgáltatáshoz való hozzáférés jogát, amennyiben a hatóságok általi meghallgatásra kerül sor; a lehetőséget az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága (a továbbiakban: az UNHCR) képviselőjével és a nemzetközi védelmet kérelmezők számára tanácsadást és segítséget biztosító szervezetekkel való kapcsolattartásra; a döntésről való megfelelő értesítéshez és az e döntésre vonatkozó ténybeli és jogi indokoláshoz fűződő jogot; a jogi vagy egyéb tanácsadóval folytatott konzultáció lehetőségét; az ahhoz fűződő jogot, hogy az eljárás döntő mozzanataikor jogi helyzetéről olyan nyelven kapjanak tájékoztatást, amelyet megért, vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért; valamint elutasító határozat esetén a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot.

| (26) | A vizsgálati eljáráshoz való hatékony hozzáférés biztosítása céljából, a nemzetközi védelmet kérelmező személyekkel elsőként kapcsolatba kerülő – különösen a szárazföldi és tengeri határok felügyeletét ellátó vagy a határellenőrzést végző – tisztviselők számára releváns tájékoztatást kell adni és megfelelő képzést kell biztosítani arról, hogyan ismerjék fel és kezeljék a nemzetközi védelem iránti kérelmeket, többek között kellőképpen figyelembe véve az EMTH által kidolgozott vonatkozó iránymutatásokat. E tisztviselőknek el kell tudniuk látni az ország területén – ideértve a tagállamok határát, felségvizeit vagy tranzitzónáit is – tartózkodó, nemzetközi védelemért folyamodó harmadik országbeli állampolgárokat vagy hontalan személyeket a szükséges információval arra vonatkozóan, hogy hol és hogyan nyújthatnak be nemzetközi védelem iránti kérelmet. Amennyiben az említett személyek a tagállam felségvizein tartózkodnak, a szárazföldre kell szállítani őket, és ezen irányelvvel összhangban el kell bírálni kérelmüket. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgálati eljáráshoz való hatékony hozzáférés biztosítása céljából, a nemzetközi védelmet kérelmező személyekkel elsőként kapcsolatba kerülő – különösen a szárazföldi és tengeri határok felügyeletét ellátó vagy a határellenőrzést végző – tisztviselők számára releváns tájékoztatást kell adni és megfelelő képzést kell biztosítani arról, hogyan ismerjék fel és kezeljék a nemzetközi védelem iránti kérelmeket, többek között kellőképpen figyelembe véve az EMTH által kidolgozott vonatkozó iránymutatásokat. E tisztviselőknek el kell tudniuk látni az ország területén – ideértve a tagállamok határát, felségvizeit vagy tranzitzónáit is – tartózkodó, nemzetközi védelemért folyamodó harmadik országbeli állampolgárokat vagy hontalan személyeket a szükséges információval arra vonatkozóan, hogy hol és hogyan nyújthatnak be nemzetközi védelem iránti kérelmet. Amennyiben az említett személyek a tagállam felségvizein tartózkodnak, a szárazföldre kell szállítani őket, és ezen irányelvvel összhangban el kell bírálni kérelmüket.

| (27) | Tekintettel arra, hogy azok a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek, akik kifejezték azon kívánságukat, hogy nemzetközi védelem iránt folyamodjanak, nemzetközi védelmet kérelmezőknek tekintendők, meg kell felelniük az ezen irányelvben és a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6)
   (7) meghatározott kötelezettségeknek, és élvezniük kell az ezen irányelvekben meghatározott jogokat. Ennek érdekében a tagállamoknak a lehető legkorábban nyilvántartásba kell venniük a tényt, hogy e személyek nemzetközi védelem kérelmezői. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel arra, hogy azok a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek, akik kifejezték azon kívánságukat, hogy nemzetközi védelem iránt folyamodjanak, nemzetközi védelmet kérelmezőknek tekintendők, meg kell felelniük az ezen irányelvben és a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6)
   (7) meghatározott kötelezettségeknek, és élvezniük kell az ezen irányelvekben meghatározott jogokat. Ennek érdekében a tagállamoknak a lehető legkorábban nyilvántartásba kell venniük a tényt, hogy e személyek nemzetközi védelem kérelmezői.

| (28) | A vizsgálati eljárás határátkelőhelyeken és őrizeti létesítményekben történő igénybevételének megkönnyítése érdekében információkat kell biztosítani a nemzetközi védelem kérelmezésének lehetőségéről. A tolmácsolás megszervezése révén biztosítani kell a szükséges alapvető kommunikációt ahhoz, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok megérthessék, ha az egyének nemzetközi védelmet kívánnak kérelmezni. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálati eljárás határátkelőhelyeken és őrizeti létesítményekben történő igénybevételének megkönnyítése érdekében információkat kell biztosítani a nemzetközi védelem kérelmezésének lehetőségéről. A tolmácsolás megszervezése révén biztosítani kell a szükséges alapvető kommunikációt ahhoz, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok megérthessék, ha az egyének nemzetközi védelmet kívánnak kérelmezni.

| (29) | Egyes kérelmezőknek különleges eljárási garanciákra lehet szükségük, például életkoruk, nemük, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk, fogyatékosságuk, súlyos betegségük, mentális zavaraik vagy az általuk elszenvedett kínzás, nemi erőszak vagy bármely egyéb súlyos pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak következményei miatt. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezőket még az elsőfokú határozathozatal előtt beazonosítsák. Ezen kérelmezők számára megfelelő támogatást – többek között elegendő időt – kell biztosítani az eljárásokhoz való hatékony hozzáférésük szükséges feltételeinek megteremtése érdekében, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelmük alátámasztására szolgáló körülmények bemutatásához. |
| --- | --- |

(29)

Egyes kérelmezőknek különleges eljárási garanciákra lehet szükségük, például életkoruk, nemük, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk, fogyatékosságuk, súlyos betegségük, mentális zavaraik vagy az általuk elszenvedett kínzás, nemi erőszak vagy bármely egyéb súlyos pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak következményei miatt. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezőket még az elsőfokú határozathozatal előtt beazonosítsák. Ezen kérelmezők számára megfelelő támogatást – többek között elegendő időt – kell biztosítani az eljárásokhoz való hatékony hozzáférésük szükséges feltételeinek megteremtése érdekében, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelmük alátámasztására szolgáló körülmények bemutatásához.

| (30) | Amennyiben valamely, különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezőnek gyorsított vagy a határon lefolytatandó eljárás keretében nem lehet megfelelő támogatást biztosítani, a kérelmezőt fel kell menteni ezen eljárások alól. Az ilyen, a gyorsított vagy a határon lefolytatandó eljárások alkalmazását esetlegesen kizáró különleges eljárási garanciák egyúttal azt is jelentik, hogy a kérelmező számára – amennyiben a fellebbezése nem automatikusan felfüggesztő hatályú – további biztosítékokat kell nyújtani annak érdekében, hogy a jogorvoslat az ő egyedi esetében is hatékony legyen. |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben valamely, különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezőnek gyorsított vagy a határon lefolytatandó eljárás keretében nem lehet megfelelő támogatást biztosítani, a kérelmezőt fel kell menteni ezen eljárások alól. Az ilyen, a gyorsított vagy a határon lefolytatandó eljárások alkalmazását esetlegesen kizáró különleges eljárási garanciák egyúttal azt is jelentik, hogy a kérelmező számára – amennyiben a fellebbezése nem automatikusan felfüggesztő hatályú – további biztosítékokat kell nyújtani annak érdekében, hogy a jogorvoslat az ő egyedi esetében is hatékony legyen.

| (31) | A kínzás vagy egyéb súlyos testi és pszichikai erőszakos cselekmény – ideértve a nemi alapú erőszakot is – tüneteinek és jeleinek az ezen irányelvben foglalt eljárásokban történő feltárásával és dokumentálásával foglalkozó nemzeti intézkedéseket többek között a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód hatékony kivizsgálásáról és dokumentálásáról szóló iránymutatásra (az isztambuli jegyzőkönyv) lehet alapozni. |
| --- | --- |

(31)

A kínzás vagy egyéb súlyos testi és pszichikai erőszakos cselekmény – ideértve a nemi alapú erőszakot is – tüneteinek és jeleinek az ezen irányelvben foglalt eljárásokban történő feltárásával és dokumentálásával foglalkozó nemzeti intézkedéseket többek között a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód hatékony kivizsgálásáról és dokumentálásáról szóló iránymutatásra (az isztambuli jegyzőkönyv) lehet alapozni.

| (32) | A nő és férfi kérelmezők közötti tényleges egyenlőség biztosítása céljából a vizsgálati eljárásokat nemek szerint kell differenciálni. A személyes meghallgatásokat különösen olyan formában kell megszervezni, amely mind a nő, mind a férfi kérelmezők számára lehetővé teszik, hogy beszámolhassanak a korábbi nemi alapú üldöztetésük során átélt megpróbáltatásaikról. A nemekkel kapcsolatos igények összetettségét kellőképpen figyelembe kell venni a biztonságos harmadik ország, a biztonságos származási ország, illetve az ismételt kérelem elvén alapuló eljárásokban. |
| --- | --- |

(32)

A nő és férfi kérelmezők közötti tényleges egyenlőség biztosítása céljából a vizsgálati eljárásokat nemek szerint kell differenciálni. A személyes meghallgatásokat különösen olyan formában kell megszervezni, amely mind a nő, mind a férfi kérelmezők számára lehetővé teszik, hogy beszámolhassanak a korábbi nemi alapú üldöztetésük során átélt megpróbáltatásaikról. A nemekkel kapcsolatos igények összetettségét kellőképpen figyelembe kell venni a biztonságos harmadik ország, a biztonságos származási ország, illetve az ismételt kérelem elvén alapuló eljárásokban.

| (33) | Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartaniuk, az Európai Unió Alapjogi Chartájával (Charta) és az Egyesült Nemzetek 1989-es gyermekjogi egyezményével összhangban. A gyermek mindenek felett álló érdekének mérlegelésekor a tagállamoknak többek között kellő figyelmet kell fordítaniuk a gyermek jólétére és szociális fejlődésére, beleértve a gyermek hátterét is. |
| --- | --- |

(33)

Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartaniuk, az Európai Unió Alapjogi Chartájával (Charta) és az Egyesült Nemzetek 1989-es gyermekjogi egyezményével összhangban. A gyermek mindenek felett álló érdekének mérlegelésekor a tagállamoknak többek között kellő figyelmet kell fordítaniuk a gyermek jólétére és szociális fejlődésére, beleértve a gyermek hátterét is.

| (34) | A nemzetközi védelmi igények vizsgálatára alkalmazott eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok elvégezhessék a nemzetközi védelem iránti kérelmek alapos vizsgálatát. |
| --- | --- |

(34)

A nemzetközi védelmi igények vizsgálatára alkalmazott eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok elvégezhessék a nemzetközi védelem iránti kérelmek alapos vizsgálatát.

| (35) | Amennyiben a kérelem feldolgozásának keretében a tagállamok a kérelmező átvizsgálásához folyamodnak, az átvizsgálást a kérelmezővel megegyező nemű személynek kell végeznie. Ez azonban nem érinti a nemzeti jog alapján biztonsági okokból végzett motozást. |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben a kérelem feldolgozásának keretében a tagállamok a kérelmező átvizsgálásához folyamodnak, az átvizsgálást a kérelmezővel megegyező nemű személynek kell végeznie. Ez azonban nem érinti a nemzeti jog alapján biztonsági okokból végzett motozást.

| (36) | Abban az esetben, ha a kérelmező új bizonyítékot vagy érvet nem tartalmazó ismételt kérelmet nyújt be, aránytalan volna arra kötelezni a tagállamokat, hogy egyúj, teljeskörű vizsgálati eljárást folytassanak le. Ezekben az esetekben a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy a res judicata elvvel összhangban egy kérelmet elfogadhatóság hiányában elutasítsanak. |
| --- | --- |

(36)

Abban az esetben, ha a kérelmező új bizonyítékot vagy érvet nem tartalmazó ismételt kérelmet nyújt be, aránytalan volna arra kötelezni a tagállamokat, hogy egyúj, teljeskörű vizsgálati eljárást folytassanak le. Ezekben az esetekben a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy a res judicata elvvel összhangban egy kérelmet elfogadhatóság hiányában elutasítsanak.

| (37) | Amennyiben a kérelem érdemét érintő időben történő meghallgatás lefolytatásában az eljáró hatóság személyzetén kívül valamely más hatóság személyzete is részt vesz, az „időben” kifejezést a 31. cikkben meghatározott határidők fényében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(37)

Amennyiben a kérelem érdemét érintő időben történő meghallgatás lefolytatásában az eljáró hatóság személyzetén kívül valamely más hatóság személyzete is részt vesz, az „időben” kifejezést a 31. cikkben meghatározott határidők fényében kell értelmezni.

| (38) | Számos nemzetközi védelem iránti kérelmet a kérelmező belépésére irányuló döntést megelőzően a tagállamok határain vagy tranzitzónáiban nyújtanak be. A tagállamoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy olyan elfogadhatósági és/vagy érdemi vizsgálati eljárásokat biztosítsanak, amelyek jól meghatározott feltételek mellett lehetővé tennék a kérelmek e helyszíneken történő elbírálását. |
| --- | --- |

(38)

Számos nemzetközi védelem iránti kérelmet a kérelmező belépésére irányuló döntést megelőzően a tagállamok határain vagy tranzitzónáiban nyújtanak be. A tagállamoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy olyan elfogadhatósági és/vagy érdemi vizsgálati eljárásokat biztosítsanak, amelyek jól meghatározott feltételek mellett lehetővé tennék a kérelmek e helyszíneken történő elbírálását.

| (39) | Annak meghatározásakor, hogy a kérelmező származási országában bizonytalan-e a helyzet, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő forrásokból – így például az EMTH-tól, az UNHCR-tól, az Európa Tanácstól vagy egyéb releváns nemzetközi szervezetektől – pontos és naprakész információkat kapjanak. A tagállamoknak arról is gondoskodniuk kell, hogy az eljárás lezárásának bármilyen okból történő elhalasztása a 2011/95/EU irányelvben és a Charta 41. cikkében előírt kötelezettségeiknek teljeskörűen megfeleljen, és ne sértse az ezen irányelv által az eljárások hatékonyságának és tisztességességének biztosítása érdekében előírt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(39)

Annak meghatározásakor, hogy a kérelmező származási országában bizonytalan-e a helyzet, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő forrásokból – így például az EMTH-tól, az UNHCR-tól, az Európa Tanácstól vagy egyéb releváns nemzetközi szervezetektől – pontos és naprakész információkat kapjanak. A tagállamoknak arról is gondoskodniuk kell, hogy az eljárás lezárásának bármilyen okból történő elhalasztása a 2011/95/EU irányelvben és a Charta 41. cikkében előírt kötelezettségeiknek teljeskörűen megfeleljen, és ne sértse az ezen irányelv által az eljárások hatékonyságának és tisztességességének biztosítása érdekében előírt rendelkezéseket.

| (40) | A nemzetközi védelem iránti kérelmek megalapozottságának vizsgálatakor a fő szempont a kérelmező biztonsága a származási országban. Amennyiben egy harmadik ország biztonságos származási országnak tekinthető, a tagállamok azt biztonságosnak nyilváníthatják, és egy adott kérelmező vonatkozásában feltételezhetik annak biztonságát, kivéve, ha a kérelmező ennek ellentmondó jelekre hívja fel a figyelmet. |
| --- | --- |

(40)

A nemzetközi védelem iránti kérelmek megalapozottságának vizsgálatakor a fő szempont a kérelmező biztonsága a származási országban. Amennyiben egy harmadik ország biztonságos származási országnak tekinthető, a tagállamok azt biztonságosnak nyilváníthatják, és egy adott kérelmező vonatkozásában feltételezhetik annak biztonságát, kivéve, ha a kérelmező ennek ellentmondó jelekre hívja fel a figyelmet.

| (41) | Tekintettel a harmadik országok állampolgárainak és hontalan személyeknek nemzetközivédelemre jogosult személyként való elismerésének terén elért harmonizálás szintjére, közös feltételeket kell meghatározni a harmadik országoknak biztonságos származási országgá nyilvánítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(41)

Tekintettel a harmadik országok állampolgárainak és hontalan személyeknek nemzetközivédelemre jogosult személyként való elismerésének terén elért harmonizálás szintjére, közös feltételeket kell meghatározni a harmadik országoknak biztonságos származási országgá nyilvánítására vonatkozóan.

| (42) | Egy harmadik országnak az ezen irányelv céljából való biztonságos származási országgá nyilvánítása nem jelent teljes garanciát azon ország állampolgárainak biztonságára nézve. A minősítés alapjául szolgáló értékelés természeténél fogva csak az adott országban fennálló általános polgári, jogi és politikai körülményeket, valamint azt tudja figyelembe venni, hogy az üldöztetésért, kínzásért vagy embertelen és megalázó bánásmódért vagy büntetésért felelős személyeket felelősségre vonják-e a gyakorlatban, ha megállapítják a felelősségüket az adott országban. Ezért fontos, hogy amennyiben egy kérelmező alátámasztja, hogy érvényes okok alapján az az ország az ő adott körülményei között nem tekinthető biztonságosnak, az ország biztonságossá nyilvánítását a továbbiakban az ő esete vonatkozásában nem lehet relevánsnak tekinteni. |
| --- | --- |

(42)

Egy harmadik országnak az ezen irányelv céljából való biztonságos származási országgá nyilvánítása nem jelent teljes garanciát azon ország állampolgárainak biztonságára nézve. A minősítés alapjául szolgáló értékelés természeténél fogva csak az adott országban fennálló általános polgári, jogi és politikai körülményeket, valamint azt tudja figyelembe venni, hogy az üldöztetésért, kínzásért vagy embertelen és megalázó bánásmódért vagy büntetésért felelős személyeket felelősségre vonják-e a gyakorlatban, ha megállapítják a felelősségüket az adott országban. Ezért fontos, hogy amennyiben egy kérelmező alátámasztja, hogy érvényes okok alapján az az ország az ő adott körülményei között nem tekinthető biztonságosnak, az ország biztonságossá nyilvánítását a továbbiakban az ő esete vonatkozásában nem lehet relevánsnak tekinteni.

| (43) | A tagállamok minden kérelmet érdemben vizsgálnak meg, azaz értékelik, hogy a szóban forgó kérelmező a 2011/95/EU irányelvvel összhangban jogosult-e nemzetközi védelemre, kivéve, ha ezen irányelv másként rendelkezik, különösen, ha ésszerűen feltételezhető, hogy egy másik ország elvégzi a vizsgálatot, vagy megfelelő védelmet nyújt. A tagállamok különösen akkor nem kötelesek elvégezni a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi értékelését, amennyiben az első menedékjogot nyújtó ország a kérelmezőnek menekült jogállást, vagy egyéb megfelelő védelmet biztosított, és a kérelmezőt ez az ország visszafogadja. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamok minden kérelmet érdemben vizsgálnak meg, azaz értékelik, hogy a szóban forgó kérelmező a 2011/95/EU irányelvvel összhangban jogosult-e nemzetközi védelemre, kivéve, ha ezen irányelv másként rendelkezik, különösen, ha ésszerűen feltételezhető, hogy egy másik ország elvégzi a vizsgálatot, vagy megfelelő védelmet nyújt. A tagállamok különösen akkor nem kötelesek elvégezni a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi értékelését, amennyiben az első menedékjogot nyújtó ország a kérelmezőnek menekült jogállást, vagy egyéb megfelelő védelmet biztosított, és a kérelmezőt ez az ország visszafogadja.

| (44) | A tagállamok nem kötelezhetőek a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi elbírálására, ha a kérelmezőről – a nemzeti jog által meghatározottak szerint egy harmadik országhoz fűződő elégséges kapcsolata alapján – ésszerűen feltételezhető, hogy abban a harmadik országban védelmet kérhet, továbbá megalapozottan vélhető, hogy a szóban forgó ország be- vagy visszafogadja a kérelmezőt. A tagállamok ez alapján kizárólag akkor járhatnak el, ha ez a kérelmező az érintett harmadik országban biztonságban lenne. A kérelmezők másodlagos mozgásának elkerülése érdekében a tagállamoknak közös elveket kell kidolgozniuk a harmadik országok biztonságosnak tekintésére vagy nyilvánítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(44)

A tagállamok nem kötelezhetőek a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi elbírálására, ha a kérelmezőről – a nemzeti jog által meghatározottak szerint egy harmadik országhoz fűződő elégséges kapcsolata alapján – ésszerűen feltételezhető, hogy abban a harmadik országban védelmet kérhet, továbbá megalapozottan vélhető, hogy a szóban forgó ország be- vagy visszafogadja a kérelmezőt. A tagállamok ez alapján kizárólag akkor járhatnak el, ha ez a kérelmező az érintett harmadik országban biztonságban lenne. A kérelmezők másodlagos mozgásának elkerülése érdekében a tagállamoknak közös elveket kell kidolgozniuk a harmadik országok biztonságosnak tekintésére vagy nyilvánítására vonatkozóan.

| (45) | Továbbá, egyes, különösen magas szintű emberi jogi és menekültvédelmi előírásokat követő, európai harmadik országok tekintetében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen európai harmadik országból a területükre belépő kérelmezők esetében a nemzetközi védelem iránti kérelmeket ne, vagy ne teljes egészében kelljen megvizsgálniuk. |
| --- | --- |

(45)

Továbbá, egyes, különösen magas szintű emberi jogi és menekültvédelmi előírásokat követő, európai harmadik országok tekintetében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen európai harmadik országból a területükre belépő kérelmezők esetében a nemzetközi védelem iránti kérelmeket ne, vagy ne teljes egészében kelljen megvizsgálniuk.

| (46) | Amennyiben a tagállamok a biztonságos ország fogalmát eseti alapon alkalmazzák, vagy a biztonságos országokat tartalmazó listákat állítanak össze, figyelembe kell venniük többek között az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19-i 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) említett iránymutatásokat és operatív kézikönyveket és a származási országokra vonatkozó információkat és tevékenységeket, ideértve az EMTH származási országokról szóló jelentéseivel kapcsolatos módszertant; valamint az UNHCR vonatkozó iránymutatásait. |
| --- | --- |

(46)

Amennyiben a tagállamok a biztonságos ország fogalmát eseti alapon alkalmazzák, vagy a biztonságos országokat tartalmazó listákat állítanak össze, figyelembe kell venniük többek között az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19-i 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) említett iránymutatásokat és operatív kézikönyveket és a származási országokra vonatkozó információkat és tevékenységeket, ideértve az EMTH származási országokról szóló jelentéseivel kapcsolatos módszertant; valamint az UNHCR vonatkozó iránymutatásait.

| (47) | A biztonságos származási ország és a biztonságos harmadik ország, valamint a biztonságos európai harmadik ország fogalmának tagállami alkalmazásával kapcsolatos rendszeres információcsere, valamint az e fogalmak tagállamok általi alkalmazásának Bizottság általi rendszeres felülvizsgálata elősegítésének, továbbá a jövőben lehetséges további harmonizáció előkészítésének az érdekében a tagállamoknak értesíteniük kell vagy időszakosan tájékoztatniuk kell a Bizottságot azon harmadik országokról, amelyekre e fogalmakat alkalmazzák. A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a felülvizsgálatai eredményéről. |
| --- | --- |

(47)

A biztonságos származási ország és a biztonságos harmadik ország, valamint a biztonságos európai harmadik ország fogalmának tagállami alkalmazásával kapcsolatos rendszeres információcsere, valamint az e fogalmak tagállamok általi alkalmazásának Bizottság általi rendszeres felülvizsgálata elősegítésének, továbbá a jövőben lehetséges további harmonizáció előkészítésének az érdekében a tagállamoknak értesíteniük kell vagy időszakosan tájékoztatniuk kell a Bizottságot azon harmadik országokról, amelyekre e fogalmakat alkalmazzák. A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a felülvizsgálatai eredményéről.

| (48) | A biztonságos ország fogalmának naprakész információkon alapuló és helyes alkalmazása érdekében a tagállamoknak több forrásból – ideértve különösen a többi tagállamot, az EMTH-t, az UNHCR-t, az Európa Tanácsot és egyéb releváns nemzetközi szervezeteket – származó információk alapján rendszeresen felül kell vizsgálniuk az ezen országokban fennálló helyzetet. Amennyiben a tagállamoknak tudomására jut, hogy egy általuk addig biztonságosként besorolt országban az emberi jogi helyzet jelentősen megváltozott, gondoskodniuk kell arról, hogy ezt a helyzetet mihamarabb megvizsgálják, és ha szükséges, felülvizsgálják az ország biztonságos országként való besorolását. |
| --- | --- |

(48)

A biztonságos ország fogalmának naprakész információkon alapuló és helyes alkalmazása érdekében a tagállamoknak több forrásból – ideértve különösen a többi tagállamot, az EMTH-t, az UNHCR-t, az Európa Tanácsot és egyéb releváns nemzetközi szervezeteket – származó információk alapján rendszeresen felül kell vizsgálniuk az ezen országokban fennálló helyzetet. Amennyiben a tagállamoknak tudomására jut, hogy egy általuk addig biztonságosként besorolt országban az emberi jogi helyzet jelentősen megváltozott, gondoskodniuk kell arról, hogy ezt a helyzetet mihamarabb megvizsgálják, és ha szükséges, felülvizsgálják az ország biztonságos országként való besorolását.

| (49) | A menekült jogállás vagy kiegészítő védelmi jogállás visszavonása tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelmet élvező személyeket megfelelően tájékoztatják jogállásuk esetleges újbóli megvizsgálásáról, és lehetővé teszik számukra észrevételeik benyújtását, mielőtt a hatóságok meghozzák kellően indokolt határozatukat a jogállás visszavonásáról. |
| --- | --- |

(49)

A menekült jogállás vagy kiegészítő védelmi jogállás visszavonása tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelmet élvező személyeket megfelelően tájékoztatják jogállásuk esetleges újbóli megvizsgálásáról, és lehetővé teszik számukra észrevételeik benyújtását, mielőtt a hatóságok meghozzák kellően indokolt határozatukat a jogállás visszavonásáról.

| (50) | Az uniós jog egyik alapelvét tükrözi, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel, az eljárás megszüntetését követően a kérelem ismételt vizsgálatának megtagadásával kapcsolatos határozatok, valamint a menekült jogállás vagy a kiegészítő védelmi jogállás visszavonásával kapcsolatos határozatok bíróság előtti hatékony jogorvoslat tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(50)

Az uniós jog egyik alapelvét tükrözi, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel, az eljárás megszüntetését követően a kérelem ismételt vizsgálatának megtagadásával kapcsolatos határozatok, valamint a menekült jogállás vagy a kiegészítő védelmi jogállás visszavonásával kapcsolatos határozatok bíróság előtti hatékony jogorvoslat tárgyát képezik.

| (51) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 72. cikkének megfelelően ez az irányelv nem érinti a közrend fenntartásával, illetve a belbiztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(51)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 72. cikkének megfelelően ez az irányelv nem érinti a közrend fenntartásával, illetve a belbiztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlását.

| (52) | A tagállamok által ezen irányelv alapján végzett személyesadat-feldolgozás tekintetében a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) az irányadó. |
| --- | --- |

(52)

A tagállamok által ezen irányelv alapján végzett személyesadat-feldolgozás tekintetében a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) az irányadó.

| (53) | Ez az irányelv nem érinti az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (10)
   (11) hatálya alá tartozó, tagállamok közötti eljárásokat. |
| --- | --- |

(53)

Ez az irányelv nem érinti az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (10)
   (11) hatálya alá tartozó, tagállamok közötti eljárásokat.

| (54) | Ezen irányelvet alkalmazni kell a .../.../EU rendelet (12) hatálya alá tartozó kérelmezőkre, a dublini rendelet rendelkezései mellett és azok sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(54)

Ezen irányelvet alkalmazni kell a .../.../EU rendelet (12) hatálya alá tartozó kérelmezőkre, a dublini rendelet rendelkezései mellett és azok sérelme nélkül.

| (55) | Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell. |
| --- | --- |

(55)

Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell.

| (56) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a nemzetközi védelem megadása és visszavonása közös eljárásainak kidolgozását a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, és ezért az ezen irányelv terjedelme és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az e cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(56)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a nemzetközi védelem megadása és visszavonása közös eljárásainak kidolgozását a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, és ezért az ezen irányelv terjedelme és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az e cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (57) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (13) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása. |
| --- | --- |

(57)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (13) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása.

| (58) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke, valamint 4a. cikkének (1) bekezdése értelmében, továbbá az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(58)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke, valamint 4a. cikkének (1) bekezdése értelmében, továbbá az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (59) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(59)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (60) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja a Charta által elismert elveket. Ezen irányelv biztosítani kívánja különösen az emberi méltóság teljes mértékű tiszteletben tartását, és elő kívánja mozdítani a Charta 1., 4., 18., 19., 21., 23., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(60)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja a Charta által elismert elveket. Ezen irányelv biztosítani kívánja különösen az emberi méltóság teljes mértékű tiszteletben tartását, és elő kívánja mozdítani a Charta 1., 4., 18., 19., 21., 23., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani.

| (61) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a 2005/85/EU irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik. |
| --- | --- |

(61)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a 2005/85/EU irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik.

| (62) | Ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó, a 2005/85/EU irányelv II. melléklete B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(62)

Ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó, a 2005/85/EU irányelv II. melléklete B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzés

Ennek az irányelvnek a célja a tagállamokban a 2011/95/EU irányelv szerinti nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárások megállapítása.

2. cikk

Fogalom-meghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „genfi egyezmény”: a menekültek helyzetére vonatkozó, az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított 1951. július 28-i egyezmény; |
| --- | --- |

a)

„genfi egyezmény”: a menekültek helyzetére vonatkozó, az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított 1951. július 28-i egyezmény;

| b) | „nemzetközi védelem iránti kérelem” vagy „kérelem”: harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által valamely tagállamnál előterjesztett olyan védelem iránti kérelem, amely menekült jogállás vagy kiegészítő védelmi jogállás kérelmezéseként értelmezhető, és amelynek kapcsán a kérelmező nem kéri kifejezetten egy más jellegű, a 2011/95/EU irányelv hatálya alá nem tartozó olyan védelem biztosítását, amelynek megadását külön kell kérelmezni; |
| --- | --- |

b)

„nemzetközi védelem iránti kérelem” vagy „kérelem”: harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által valamely tagállamnál előterjesztett olyan védelem iránti kérelem, amely menekült jogállás vagy kiegészítő védelmi jogállás kérelmezéseként értelmezhető, és amelynek kapcsán a kérelmező nem kéri kifejezetten egy más jellegű, a 2011/95/EU irányelv hatálya alá nem tartozó olyan védelem biztosítását, amelynek megadását külön kell kérelmezni;

| c) | „kérelmező”: harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, aki nemzetközi védelemért folyamodott, és kérelme ügyében még nem hoztak jogerős határozatot; |
| --- | --- |

c)

„kérelmező”: harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, aki nemzetközi védelemért folyamodott, és kérelme ügyében még nem hoztak jogerős határozatot;

| d) | „különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmező”: olyan kérelmező, aki egyéni körülményei miatt csak korlátozott mértékben tudja élvezni az ezen irányelv értelmében őt megillető jogokat, és korlátozott mértékben tudja teljesíteni az ezen irányelv alapján rá háruló kötelezettségeket; |
| --- | --- |

d)

„különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmező”: olyan kérelmező, aki egyéni körülményei miatt csak korlátozott mértékben tudja élvezni az ezen irányelv értelmében őt megillető jogokat, és korlátozott mértékben tudja teljesíteni az ezen irányelv alapján rá háruló kötelezettségeket;

| e) | „jogerős határozat”: döntés arról, hogy a harmadik ország állampolgára, vagy a hontalan személy részére a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet a 2011/95/EU irányelv alapján megadják-e, és amely ellen a továbbiakban az ezen irányelv V. fejezetében biztosított jogorvoslatnak nincs helye, tekintet nélkül arra, hogy ez a jogorvoslat a kérelmező számára lehetővé teszi-e az érintett tagállam területén maradást mindaddig, amíg kérelmét el nem bírálták; |
| --- | --- |

e)

„jogerős határozat”: döntés arról, hogy a harmadik ország állampolgára, vagy a hontalan személy részére a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet a 2011/95/EU irányelv alapján megadják-e, és amely ellen a továbbiakban az ezen irányelv V. fejezetében biztosított jogorvoslatnak nincs helye, tekintet nélkül arra, hogy ez a jogorvoslat a kérelmező számára lehetővé teszi-e az érintett tagállam területén maradást mindaddig, amíg kérelmét el nem bírálták;

| f) | „eljáró hatóság”: kvázi bírói testület vagy közigazgatási szerv, amely a tagállamban a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására és annak tárgyában elsőfokú határozat meghozatalára hatáskörrel rendelkezik; |
| --- | --- |

f)

„eljáró hatóság”: kvázi bírói testület vagy közigazgatási szerv, amely a tagállamban a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására és annak tárgyában elsőfokú határozat meghozatalára hatáskörrel rendelkezik;

| g) | „menekült”: harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, aki megfelel a 2011/95/EU irányelv 2. cikke d) pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

g)

„menekült”: harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, aki megfelel a 2011/95/EU irányelv 2. cikke d) pontjában meghatározott követelményeknek;

| h) | „kiegészítő védelemre jogosult személy”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki teljesíti a 2011/95/EU irányelv 2. cikke f) pontjának követelményeit; |
| --- | --- |

h)

„kiegészítő védelemre jogosult személy”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki teljesíti a 2011/95/EU irányelv 2. cikke f) pontjának követelményeit;

| i) | „nemzetközi védelem ”: a j) és k) pontban meghatározott menekült vagy kiegészítő védelemre jogosult jogállás; |
| --- | --- |

i)

„nemzetközi védelem ”: a j) és k) pontban meghatározott menekült vagy kiegészítő védelemre jogosult jogállás;

| j) | „menekült jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy menekültként való elismerése valamely tagállam részéről; |
| --- | --- |

j)

„menekült jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy menekültként való elismerése valamely tagállam részéről;

| k) | „kiegészítő védelmi jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kiegészítő védelemre jogosult személyként való elismerése valamely tagállam részéről; |
| --- | --- |

k)

„kiegészítő védelmi jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kiegészítő védelemre jogosult személyként való elismerése valamely tagállam részéről;

| l) | „kiskorú”: egy 18. életévét be nem töltött harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy; |
| --- | --- |

l)

„kiskorú”: egy 18. életévét be nem töltött harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy;

| m) | „kísérő nélküli kiskorú”: a 2011/95/EU irányelv 2. cikke (l) bekezdésében meghatározott kísérő nélküli kiskorú; |
| --- | --- |

m)

„kísérő nélküli kiskorú”: a 2011/95/EU irányelv 2. cikke (l) bekezdésében meghatározott kísérő nélküli kiskorú;

| n) | „képviselő”: az a személy vagy szervezet, akit vagy amelyet a hatáskörrel rendelkező testületek a kísérő nélküli kiskorúnak az ezen irányelvben előírt eljárások során történő támogatására és képviseletére jelölnek ki azzal a céllal, hogy biztosítsa a gyermek mindenek felett álló érdekét, valamint szükség esetén jognyilatkozatot tegyen a kiskorú nevében. Ha szervezetet jelölnek ki képviselőnek, annak ki kell jelölnie egy a képviselőnek a kísérő nélküli kiskorú felé ezen irányelv alapján fennálló feladatait ellátó személyt; |
| --- | --- |

n)

„képviselő”: az a személy vagy szervezet, akit vagy amelyet a hatáskörrel rendelkező testületek a kísérő nélküli kiskorúnak az ezen irányelvben előírt eljárások során történő támogatására és képviseletére jelölnek ki azzal a céllal, hogy biztosítsa a gyermek mindenek felett álló érdekét, valamint szükség esetén jognyilatkozatot tegyen a kiskorú nevében. Ha szervezetet jelölnek ki képviselőnek, annak ki kell jelölnie egy a képviselőnek a kísérő nélküli kiskorú felé ezen irányelv alapján fennálló feladatait ellátó személyt;

| o) | „a nemzetközi védelem visszavonása”: az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságnak azon határozata, amellyel valamely személy menekült jogállását vagy kiegészítő védelmi jogállását a 2011/95/EU irányelv értelmében visszavonja, megszünteti, vagy megújítását elutasítja; |
| --- | --- |

o)

„a nemzetközi védelem visszavonása”: az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságnak azon határozata, amellyel valamely személy menekült jogállását vagy kiegészítő védelmi jogállását a 2011/95/EU irányelv értelmében visszavonja, megszünteti, vagy megújítását elutasítja;

| p) | „a tagállamban való maradás”: azon tagállam területén – ideértve annak határát és tranzitzónáit is – való maradás, amelyben nemzetközi védelemért folyamodtak, vagy a kérelmet vizsgálják; |
| --- | --- |

p)

„a tagállamban való maradás”: azon tagállam területén – ideértve annak határát és tranzitzónáit is – való maradás, amelyben nemzetközi védelemért folyamodtak, vagy a kérelmet vizsgálják;

| q) | „ismételt kérelem”: a korábbi nemzetközi védelem iránti kérelem ügyében hozott jogerős határozat után benyújtott további kérelem, ideértve azon eseteket is, amikor a kérelmező kifejezetten visszavonta a kérelmét, valamint azon eseteket is, amikor az eljáró hatóság a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban a kérelem hallgatólagos visszavonása miatt azt elutasította. |
| --- | --- |

q)

„ismételt kérelem”: a korábbi nemzetközi védelem iránti kérelem ügyében hozott jogerős határozat után benyújtott további kérelem, ideértve azon eseteket is, amikor a kérelmező kifejezetten visszavonta a kérelmét, valamint azon eseteket is, amikor az eljáró hatóság a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban a kérelem hallgatólagos visszavonása miatt azt elutasította.

3. cikk

Hatály

1.   Ezen irányelvet a tagállamok területén, ideértve a határon, a felségvizeken vagy a tranzitzónákban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelemre és a nemzetközi védelem visszavonására kell alkalmazni.

2.   Ez az irányelv nem alkalmazható a tagállamok képviseleteihez benyújtott diplomáciai vagy területi menedékjog iránti kérelmekre.

3.   A tagállamok jogosultak ezen irányelv rendelkezéseit olyan eljárásokban is alkalmazni, amelyekben a 2011/95/EU irányelv hatályán kívül eső másfajta nemzetközi védelem iránti kérelmeket bírálnak el.

4. cikk

Hatáskörrel rendelkező hatóságok

1.   A tagállamok valamennyi eljárásra kijelölnek egy eljáró hatóságot, amely ezen irányelv rendelkezései szerint felelős a kérelmek megfelelő vizsgálatáért. A tagállamok biztosítják, hogy a fenti hatóság megfelelő eszközökkel – ideértve kellő számú szakszemélyzettel – rendelkezzen ahhoz, hogy ezen irányelvvel összhangban elláthassa feladatait.

2.   A tagállamok előírhatják, hogy az (1) bekezdésben említett hatóságtól eltérő hatóság felelős, amennyiben

| a) | a .../.../EU rendelet (14) alapján bírálják el az eseteket és |
| --- | --- |

a)

a .../.../EU rendelet (14) alapján bírálják el az eseteket és

| b) | a 43. cikkben előírt eljárás keretében a belépési engedély megadására vagy megtagadására kerül sor, az abban meghatározott feltételekre is figyelemmel, valamint az eljáró hatóság indoklással ellátott véleménye alapján.; |
| --- | --- |

b)

a 43. cikkben előírt eljárás keretében a belépési engedély megadására vagy megtagadására kerül sor, az abban meghatározott feltételekre is figyelemmel, valamint az eljáró hatóság indoklással ellátott véleménye alapján.;

3.   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett eljáró hatóság megfelelően képzett személyzettel rendelkezzen. E célból a tagállamok megfelelő képzést biztosítanak, amely tartalmazza a 439/2010/EU rendelet 6. cikke (4) bekezdésének a)–e) pontjában felsorolt elemeket. A tagállamok az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) által szervezett és kifejlesztett, releváns képzést is figyelembe veszik. Az ezen irányelv alapján a kérelmezők meghallgatását végző személyeknek általánosságban ismerniük kell azokat a problémákat, amelyek hátrányosan befolyásolhatják a kérelmezőnek a meghallgatásban történő részvételre való képességét, például fel kell tudniuk ismerni a kérelmező esetleges korábbi kínzására utaló jeleket.

4.   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban kijelölnek egy hatóságot, úgy e hatóság személyzete az ezen irányelv végrehajtása során teljesítendő feladatokhoz megfelelő ismeretekkel rendelkezzen, illetve részesüljön az azokhoz szükséges képzésben.

5.   Amennyiben egy tagállam területén másik tagállam határellenőrzést vagy bevándorlás-ellenőrzést végző hatóságainál folyamodnak nemzetközi védelemért, azzal azon tagállam foglalkozik, amelynek területén a nemzetközi védelemért folyamodtak.

5. cikk

Kedvezőbb rendelkezések

A tagállamok a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó eljárások tekintetében kedvezőbb szabályozást léptethetnek hatályba, vagy tarthatnak hatályban, amennyiben ezek a szabályok ezen irányelvvel összeegyeztethetőek.

II. FEJEZET

ALAPELVEK ÉS GARANCIÁK

6. cikk

Az eljáráshoz való hozzáférés

1.   Ha bárki nemzetközi védelemért folyamodik valamely, a nemzeti jog alapján az ilyen kérelmek nyilvántartásba vételére hatáskörrel rendelkező hatósághoz, a nyilvántartásba vételre a kérelmezést követő három munkanapon belül sor kell, hogy kerüljön.

Ha olyan egyéb hatósághoz folyamodnak nemzetközi védelemért, amelyhez feltehetően ilyen kérelmek érkeznek, de a nemzeti jog alapján nincs hatásköre a nyilvántartásba vételre, a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvántartásba vételre a kérelmezést követő hat munkanapon belül sor kerüljön.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a fentebb említett egyéb hatóságok, amelyekhez feltehetően nemzetközi védelem iránti kérelmekkel fordulnak – mint például a rendőrség, a határőrség, a bevándorlási hivatal és a fogdák személyzete – a megfelelő információk birtokában legyenek, és személyzetük részesüljön a feladatai ellátásához szükséges szintű képzésben, valamint utasítást kapjon arra, hogy tájékoztassa a kérelmezőket arról, hogy hová és hogyan kell benyújtani a nemzetközi védelem iránti kérelmet.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelemért folyamodó személyeknek ténylegesen lehetőségük legyen arra, hogy kérelmüket mielőbb benyújtsák. Ha a kérelmező nem saját maga nyújtja be a kérelmet, a tagállamok ennek megfelelően alkalmazhatják a 28. cikket.

3.   A (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok előírhatják, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek személyesen és/vagy valamely kijelölt helyen kerüljenek benyújtásra.

4.   A (3) bekezdés sérelme nélkül a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtottnak tekintendő, amint a kérelmező által benyújtott kérelem vagy amennyiben a nemzeti jog így rendelkezik, egy hivatalos jelentés beérkezett az érintett tagállam illetékes hatóságához.

5.   Amennyiben nagy számú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyidejűleg kérelmez nemzetközi védelmet, és ez a gyakorlatban nagyon megnehezíti az (1) bekezdésben megállapított határidő tiszteletben tartását, a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy e határidőt 10 munkanapra meghosszabbítják.

7. cikk

Nemzetközi védelemért folyamodás eltartottak vagy kiskorúak nevében

1.   A tagállamok biztosítják, hogy minden cselekvőképes nagykorú jogosult legyen saját nevében nemzetközi védelemért folyamodni.

2.   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kérelmező az általa eltartottak nevében isfolyamodhat nemzetközi védelemért. Ezekben az esetekben a tagállam biztosítja, hogy a felnőtt korú eltartottak hozzájáruljanak a kérelem nevükben történő benyújtásához; ellenkező esetben lehetővé kell tenni számukra, hogy a saját nevükben folyamodjanak nemzetközi védelemért.

A hozzájárulást a kérelem benyújtásával egyidőben, vagy legkésőbb akkor kell kérni, amikor a felnőtt korú eltartott személyes meghallgatására sor kerül. A hozzájárulás kérése előtt minden eltartott felnőttet bizalmas úton tájékoztatni kell annak eljárási következményeiről, ha a kérelmet saját maga nyújtja be, valamint azon jogáról, hogy saját nevében nemzetközi védelemért folyamodhat.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy a kiskorúak saját nevükben nemzetközi védelemért folyamodhassanak – amennyiben az érintett tagállam joga szerinti eljárásokban cselekvőképességgel rendelkeznek –, illetve szüleik vagy egyéb felnőtt hozzátartozóik, az érintett tagállam joga vagy gyakorlata alapján felügyeletükért felelős személy, illetve képviselő által.

4.   A tagállamok biztosítják, hogy a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 10. cikkében említett megfelelő szerveknek jogukban álljon nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtani egy kísérő nélküli kiskorú nevében, ha személyes helyzetének egyedi értékelése alapján e szervek úgy vélik, hogy a kiskorú a 2011/95/EU irányelv alapján védelemre szorulhat.

5.   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban meghatározhatják, hogy

| a) | melyek azok az esetek, amelyekben egy kiskorú a saját nevében nemzetközi védelemért folyamodhat; |
| --- | --- |

a)

melyek azok az esetek, amelyekben egy kiskorú a saját nevében nemzetközi védelemért folyamodhat;

| b) | melyek azok az esetek, amikor egy kísérő nélküli kiskorú kérelmét a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti képviselőnek kell benyújtania; |
| --- | --- |

b)

melyek azok az esetek, amikor egy kísérő nélküli kiskorú kérelmét a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti képviselőnek kell benyújtania;

| c) | melyek azok az esetek, amelyekben a nemzetközi védelem iránti kérelem egyben egy nem házas kiskorú személy nemzetközi védelem iránti kérelmének is minősül. |
| --- | --- |

c)

melyek azok az esetek, amelyekben a nemzetközi védelem iránti kérelem egyben egy nem házas kiskorú személy nemzetközi védelem iránti kérelmének is minősül.

8. cikk

Tájékoztatás és tanácsadás fogdákban és határátkelőhelyeken

1.   Amennyiben arra utaló jelek vannak, hogy fogdában fogva tartott vagy külső határon lévő határátkelőhelyen – ideértve a tranzitzónákat is – lévő harmadik országbeli vagy hontalan állampolgárok nemzetközi védelemért kívánnak folyamodni, a tagállamok tájékoztatást biztosítanak számukra ezen lehetőségről. Ezen fogdákban és határátkelőhelyeken a tagállamok intézkedneka menekültügyi eljárások igénybevételének megkönnyítése érdekében szükséges tolmácsolásról.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők számára tanácsadást és segítséget nyújtó szervezetek és személyek ténylegesen találkozni tudjanak a külső határokon működő határátkelőhelyeken – ideértve a tranzitzónákat is – tartózkodó kérelmezőkkel. A tagállamok szabályokat írhatnak elő az említett szervezetek és személyek e területeken való tartózkodására vonatkozóan, és előírhatják többek között azt, hogy a határátkelőhelyekre történő belépés a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival való megállapodás függvénye. A találkozást csak abban az esetben lehet korlátozni, ha az a nemzeti joggal összhangban, objektív tényezők alapján a határátkelőhely biztonsága, közrendje vagy igazgatása érdekében szükséges, és a találkozást ez nem korlátozza súlyos mértékben, illetve nem teszi lehetetlenné.

9. cikk

A tagállamban maradás joga a kérelem megvizsgálása alatt

1.   A kérelmezők részére engedélyezni kell, hogy kizárólag az eljárás lefolytatása céljából a tagállamban maradhassanak mindaddig, amíg az eljáró hatóság a III. fejezet rendelkezései szerinti elsőfokú határozatot meg nem hozta. A tagállamban maradás joga tartózkodási engedélyre nem jogosít eljáró hatóság.

2.   A tagállamok ez alól csak akkor tehetnek kivételt, ha egy személy a 41. cikkben említett ismételt kérelmet nyújt be, vagy adott esetben a személyt egy másik tagállam részére európai elfogatóparanccsal (16) összefüggő kötelezettség keretében vagy egyéb alapon egy másik tagállam részére, illetve harmadik ország részére, illetve nemzetközi büntető bíróság részére átadják vagy, illetve kiadják.

3.   Egy tagállam a (2) bekezdés alapján csak akkor adhatja ki a kérelmezőt egy harmadik ország számára, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok megbizonyosodtak afelől, hogy a kiadatási határozat nem okoz az adott tagállam nemzetközi és uniós kötelezettségeit sértő közvetlen vagy közvetett visszaküldést (refoulement).

10. cikk

A kérelmek megvizsgálásának követelményei

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmeket nem utasítják el, illetve nem zárják ki az érdemi vizsgálatból pusztán azon az alapon, hogy azokat nem a lehető legrövidebb időn belül nyújtották be.

2.   A nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásakor az eljáró hatóság először meghatározza, hogy a kérelmezők menekültnek minősülnek-e, és amennyiben nem, meghatározza, hogy jogosultak-e kiegészítő védelemre.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság a nemzetközi védelem iránti kérelmekről megfelelő vizsgálat után hozzon határozatot. E célból a tagállamok biztosítják, hogy

| a) | a kérelmek megvizsgálására és a kérelmek tárgyában történő határozathozatalra egyénileg, tárgyilagosan és pártatlanul kerüljön sor; |
| --- | --- |

a)

a kérelmek megvizsgálására és a kérelmek tárgyában történő határozathozatalra egyénileg, tárgyilagosan és pártatlanul kerüljön sor;

| b) | pontos és naprakész információ beszerzésére kerüljön sor különböző forrásokból, például az EMTH-tól, az UNHCR-től és a releváns nemzetközi emberi jogi szervezetektől a kérelmezők származási országában, és szükség esetén az azon országokban uralkodó általános helyzetről, amelyeken át a kérelem benyújtásának helye szerinti államig eljutottak; továbbá, hogy ezek az információk a kérelmek vizsgálatáért és a döntéshozatalért felelős személyzet rendelkezésére álljanak; |
| --- | --- |

b)

pontos és naprakész információ beszerzésére kerüljön sor különböző forrásokból, például az EMTH-tól, az UNHCR-től és a releváns nemzetközi emberi jogi szervezetektől a kérelmezők származási országában, és szükség esetén az azon országokban uralkodó általános helyzetről, amelyeken át a kérelem benyújtásának helye szerinti államig eljutottak; továbbá, hogy ezek az információk a kérelmek vizsgálatáért és a döntéshozatalért felelős személyzet rendelkezésére álljanak;

| c) | a kérelmeket vizsgáló és azokról határozatot hozó személyzet ismerje a menedékjoggal és a menekültüggyel kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

c)

a kérelmeket vizsgáló és azokról határozatot hozó személyzet ismerje a menedékjoggal és a menekültüggyel kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseket;

| d) | a kérelmeket vizsgáló és azokról határozatot hozó személyzet kapjon lehetőséget arra, hogy szükség esetén szakértői tanácsot kérjenek olyan sajátos kérdésekben, mint például az egészségügyi, kulturális, vallási, gyermekeket és nemet érintő problémák. |
| --- | --- |

d)

a kérelmeket vizsgáló és azokról határozatot hozó személyzet kapjon lehetőséget arra, hogy szükség esetén szakértői tanácsot kérjenek olyan sajátos kérdésekben, mint például az egészségügyi, kulturális, vallási, gyermekeket és nemet érintő problémák.

4.   Az V. fejezetben említett hatóságok számára – az eljáró hatóságon vagy a kérelmezőn keresztül, illetve egyéb úton – hozzáférést kell biztosítani a (3) bekezdés b) pontjában említett, a feladataik ellátásához szükséges általános információkhoz.

5.   A tagállamok megállapítják a kérelmek vizsgálatához szükséges dokumentumok fordításának szabályait.

11. cikk

Az eljáró hatóság határozatával szemben támasztott követelmények

1.   A tagállamok biztosítják a nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében hozott határozatok írásba foglalását.

2.   A tagállamok biztosítják továbbá, hogy egy kérelem menekült jogállásra és/vagy kiegészítő védelmi jogállásra vonatkozó elutasítása esetén a határozat tartalmazza a ténybeli és jogi indokolást, valamint írásbeli tájékoztatással kell szolgálnia arról is, hogy az elutasító határozatot hogyan lehet megtámadni.

A tagállamoknak nem kell információt szolgáltatniuk az elutasító határozat írásbeli megtámadásának módjáról olyan határozattal kapcsolatosan, mely vonatkozásában annak lehetőségeiről a kérelmezőt egy korábbi stádiumban akár írásban, akár a számára hozzáférhető elektronikus úton már tájékoztatták.

3.   A 7. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában, és ha a kérelem azonos ténybeli alapon nyugszik, a tagállamok valamennyi eltartottra kiterjedően egyetlen határozatot hozhatnak, feltéve, hogy a határozat meghozatala nem vezet a kérelmezővel kapcsolatban olyan sajátos körülmények nyilvánosságra hozatalához, amelyek veszélyeztethetik a kérelmező érdekeit, különösen a nemen, szexuális irányultságon, nemi identitáson és/vagy koron alapuló üldözést érintő esetekben Ilyen esetben az érintett kérelmező részére külön határozatot kell kiadni.

12. cikk

A kérelmezőket megillető garanciák

1.   Tekintettel a III. fejezetben megállapított eljárásokra, a tagállamok valamennyi kérelmező számára biztosítják az alábbi garanciákat:

| a) | a kérelmezőt tájékoztatni kell a lefolytatandó eljárásról, az eljárásbeli jogaikról és kötelezettségeiről, valamint a kötelezettségei nem teljesítésének, illetve a hatóságokkal való együttműködés megtagadásának esetleges következményeiről olyan nyelven, amelyet megért, vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért. Tájékoztatást kell kapnia a 2011/95/EU irányelv 4. cikkében említett bizonyítékok benyújtására vonatkozó kötelezettségének teljesítéséhez rendelkezésére álló határidőről és eszközökről, valamint a kérelem kifejezett vagy hallgatólagos visszavonásának következményeiről. Ezt a tájékoztatást olyan megfelelő időben kell megadni, hogy a kérelmező gyakorolhassa az ezen irányelvben garantált jogait, és eleget tehessen a 13. cikkben foglalt kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezőt tájékoztatni kell a lefolytatandó eljárásról, az eljárásbeli jogaikról és kötelezettségeiről, valamint a kötelezettségei nem teljesítésének, illetve a hatóságokkal való együttműködés megtagadásának esetleges következményeiről olyan nyelven, amelyet megért, vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért. Tájékoztatást kell kapnia a 2011/95/EU irányelv 4. cikkében említett bizonyítékok benyújtására vonatkozó kötelezettségének teljesítéséhez rendelkezésére álló határidőről és eszközökről, valamint a kérelem kifejezett vagy hallgatólagos visszavonásának következményeiről. Ezt a tájékoztatást olyan megfelelő időben kell megadni, hogy a kérelmező gyakorolhassa az ezen irányelvben garantált jogait, és eleget tehessen a 13. cikkben foglalt kötelezettségeinek;

| b) | szükség esetén tolmácsolást kell biztosítani a kérelmező számára ügyének a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz való beterjesztéséhez. A tagállamok legalább abban az esetben szükségesnek tekintik e szolgáltatások nyújtását, amikor a kérelmezőt a 14., 15., 16., 17. és 34. cikk szerinti meghallgatásra idézik be, és a megfelelő kommunikációt e szolgáltatás nélkül nem lehet biztosítani. Ilyenkor és más olyan esetekben is, amikor az hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság beidézi a kérelmezőt, e szolgáltatások költségeit az állam viseli; |
| --- | --- |

b)

szükség esetén tolmácsolást kell biztosítani a kérelmező számára ügyének a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz való beterjesztéséhez. A tagállamok legalább abban az esetben szükségesnek tekintik e szolgáltatások nyújtását, amikor a kérelmezőt a 14., 15., 16., 17. és 34. cikk szerinti meghallgatásra idézik be, és a megfelelő kommunikációt e szolgáltatás nélkül nem lehet biztosítani. Ilyenkor és más olyan esetekben is, amikor az hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság beidézi a kérelmezőt, e szolgáltatások költségeit az állam viseli;

| c) | a kérelmezőtől nem lehet megtagadni annak lehetőségét, hogy kapcsolatba lépjen az UNHCR-rel vagy az érintett tagállam joga szerint a kérelmezők számára jogi és egyéb tanácsadást biztosító más szervezetekkel; |
| --- | --- |

c)

a kérelmezőtől nem lehet megtagadni annak lehetőségét, hogy kapcsolatba lépjen az UNHCR-rel vagy az érintett tagállam joga szerint a kérelmezők számára jogi és egyéb tanácsadást biztosító más szervezetekkel;

| d) | A kérelmezők és adott esetben a 23. cikk (1) bekezdése szerinti jogi és egyéb tanácsadóik hozzáféréssel rendelkeznek a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett információhoz, valamint a 10. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett szakértők által nyújtott információkhoz, amennyiben az eljáró hatóság a kérelmük ügyében hozott határozat céljából figyelembe vette az említett információkat. |
| --- | --- |

d)

A kérelmezők és adott esetben a 23. cikk (1) bekezdése szerinti jogi és egyéb tanácsadóik hozzáféréssel rendelkeznek a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett információhoz, valamint a 10. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett szakértők által nyújtott információkhoz, amennyiben az eljáró hatóság a kérelmük ügyében hozott határozat céljából figyelembe vette az említett információkat.

| e) | a kérelmezőt ésszerű időn belül tájékoztatni kell az eljáró hatóság által kérelme ügyében hozott határozatról. Ha a kérelmezőt jogi vagy egyéb tanácsadó képviseli, a tagállamok választhatják azt, hogy a kérelmező helyett a jogi vagy egyéb tanácsadó részére kézbesítik a határozatot; |
| --- | --- |

e)

a kérelmezőt ésszerű időn belül tájékoztatni kell az eljáró hatóság által kérelme ügyében hozott határozatról. Ha a kérelmezőt jogi vagy egyéb tanácsadó képviseli, a tagállamok választhatják azt, hogy a kérelmező helyett a jogi vagy egyéb tanácsadó részére kézbesítik a határozatot;

| f) | a kérelmezőt – amennyiben nem segíti, vagy nem képviseli jogi vagy egyéb tanácsadó – olyan nyelven kell tájékoztatni az eljáró hatóság határozatának eredményéről, amelyet megért vagy ésszerűen feltételezhetően megért. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell azt is, hogy a 11. cikk (2) bekezdésének rendelkezései szerint az elutasító határozatot hogyan lehet írásban megtámadni. |
| --- | --- |

f)

a kérelmezőt – amennyiben nem segíti, vagy nem képviseli jogi vagy egyéb tanácsadó – olyan nyelven kell tájékoztatni az eljáró hatóság határozatának eredményéről, amelyet megért vagy ésszerűen feltételezhetően megért. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell azt is, hogy a 11. cikk (2) bekezdésének rendelkezései szerint az elutasító határozatot hogyan lehet írásban megtámadni.

2.   Tekintettel az V. fejezetben meghatározott eljárásokra, a tagállamok biztosítják, hogy minden kérelmezőt az (1) bekezdés b), c), d) és e) pontjában említettel azonos garanciák illetnek meg.

13. cikk

A kérelmezők kötelezettségei

1.   A tagállamok arra kötelezik a kérelmezőket, hogy működjenek együtt a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal személyazonosságuk, valamint az 2011/95/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb tényezők meghatározása céljából. A tagállamok a kérelem vizsgálatához szükséges mértékben, a hatáskörrel rendelkező hatósággal való együttműködésre vonatkozóan más kötelezettségeket is előírhatnak a kérelmezők számára.

2.   A tagállamok előírhatják különösen, hogy

| a) | a kérelmezők kötelesek bejelentkezni a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál, vagy előttük személyesen megjelenni, akár haladéktalanul, akár egy meghatározott időpontban; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezők kötelesek bejelentkezni a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál, vagy előttük személyesen megjelenni, akár haladéktalanul, akár egy meghatározott időpontban;

| b) | a kérelmezők kötelesek átadni a birtokukban levő, a kérelmek vizsgálatához szükséges dokumentumokat, például útleveleiket; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezők kötelesek átadni a birtokukban levő, a kérelmek vizsgálatához szükséges dokumentumokat, például útleveleiket;

| c) | a kérelmezők kötelesek tájékoztatni a hatáskörrel rendelkező hatóságokat mindenkori lakhelyükről vagy címükről, továbbá a legrövidebb időn belül azok megváltozásáról. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kérelmező minden értesítést csak az általa legutóbbiként megadott tartózkodási helyén vagy címén vehet át; |
| --- | --- |

c)

a kérelmezők kötelesek tájékoztatni a hatáskörrel rendelkező hatóságokat mindenkori lakhelyükről vagy címükről, továbbá a legrövidebb időn belül azok megváltozásáról. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kérelmező minden értesítést csak az általa legutóbbiként megadott tartózkodási helyén vagy címén vehet át;

| d) | a hatáskörrel rendelkező hatóságok átkutathatják a kérelmezőt és/vagy a nála levő tárgyakat. A biztonsági okokból végzett átvizsgálás kivételével, a kérelmezőnek az ezen irányelv szerinti átvizsgálását a kérelmezővel megegyező nemű személynek kell végeznie, az emberi méltóság és a fizikai és pszichikai integritás teljes körű tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

d)

a hatáskörrel rendelkező hatóságok átkutathatják a kérelmezőt és/vagy a nála levő tárgyakat. A biztonsági okokból végzett átvizsgálás kivételével, a kérelmezőnek az ezen irányelv szerinti átvizsgálását a kérelmezővel megegyező nemű személynek kell végeznie, az emberi méltóság és a fizikai és pszichikai integritás teljes körű tiszteletben tartásával;

| e) | a hatáskörrel rendelkező hatóságok fényképet készíthetnek a kérelmezőről; illetve |
| --- | --- |

e)

a hatáskörrel rendelkező hatóságok fényképet készíthetnek a kérelmezőről; illetve

| f) | a hatáskörrel rendelkező hatóságok felvételt készíthetnek a kérelmező szóbeli nyilatkozatairól, feltéve, hogy őt erről előzetesen tájékoztatták. |
| --- | --- |

f)

a hatáskörrel rendelkező hatóságok felvételt készíthetnek a kérelmező szóbeli nyilatkozatairól, feltéve, hogy őt erről előzetesen tájékoztatták.

14. cikk

Személyes meghallgatás

1.   Mielőtt az eljáró hatóságok határozatot hoznak, a kérelmező számára lehetővé kell tenni, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmét személyes meghallgatás során terjessze elő egy, a nemzeti jog értelmében a meghallgatás levezetésére jogosult személy előtt. A nemzetközi védelem iránti kérelmet érdemét érintő személyes meghallgatásokat az eljáró hatóság személyzetének kell levezetnie. Ez a bekezdés nem érinti a 42. cikk (2) bekezdésének b) pontját.

Amennyiben nagy számú harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy egyidejűleg kérelmez nemzetközi védelmet, ami a gyakorlatban lehetetlenné teszi, hogy az eljáró hatóság időben lefolytassa minden egyes kérelem érdemi tartalmáról a meghallgatásokat, a tagállamok előírhatják, hogy e meghallgatások lefolytatásában ideiglenesen más hatóság személyzete is részt vehet. Ilyen esetekben az említett másik hatóság személyzetét előzőleg megfelelő képzésben részesítik, amely kiterjed a 439/2010/EU irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a)–e) pontjaiban felsorolt kérdésekre. Az ezen irányelv alapján kérelmezők személyes meghallgatását végző személyeknek általánosságban ismerniük kell azokat a problémákat, amelyek hátrányosan befolyásolhatják a kérelmezőnek a meghallgatásban történő részvételre való képességét, például fel kell tudniuk ismerni a kérelmező esetleges korábbi kínzására utaló jeleket.

Amennyiben egy személy az eltartottjai nevében nyújtott be nemzetközi védelem iránti kérelmet, minden nagykorú eltartottnak lehetőséget kell nyújtani személyes meghallgatásra.

A tagállamok nemzeti jogszabályaikban meghatározhatják azokat az eseteket, amikor biztosítani kell a kiskorú személyes meghallgatását.

2.   A kérelem érdemét érintő személyes meghallgatás mellőzhető az alábbi esetekben:

| a) | az eljáró hatóságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére ahhoz, hogy elismerő határozatot hozzon a menekült jogállás tekintetében; vagy |
| --- | --- |

a)

az eljáró hatóságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére ahhoz, hogy elismerő határozatot hozzon a menekült jogállás tekintetében; vagy

| b) | az eljáró hatóság véleménye szerint a kérelmező rajta kívül álló tartós ok miatt alkalmatlan a meghallgatásra, vagy nincs meghallgatható állapotban. Kétség esetén az eljáró hatóság egészségügyi szakembert kér fel annak megállapítására, hogy a kérelmezőt a személyes meghallgatásra alkalmatlanná vagy képtelenné tevő állapot átmeneti vagy tartós. |
| --- | --- |

b)

az eljáró hatóság véleménye szerint a kérelmező rajta kívül álló tartós ok miatt alkalmatlan a meghallgatásra, vagy nincs meghallgatható állapotban. Kétség esetén az eljáró hatóság egészségügyi szakembert kér fel annak megállapítására, hogy a kérelmezőt a személyes meghallgatásra alkalmatlanná vagy képtelenné tevő állapot átmeneti vagy tartós.

Amennyiben a b) pont alapján vagy adott esetben nem folytatják le a kérelmező személyes meghallgatását ésszerű erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a kérelmező vagy az eltartott további információkat tudjon szolgáltatni.

3.   E cikk alapján a személyes meghallgatás mellőzése nem akadályozhatja az eljáró hatóságot a nemzetközi védelem iránti kérelemre vonatkozó határozat meghozatalában.

4.   A személyes meghallgatás a (2) bekezdés b) pontja alapján való elmaradása nem befolyásolhatja hátrányosan az eljáró hatóság határozatát.

5.   Eltekintve a 28. cikk (1) bekezdésében foglaltaktól, a tagállamok egy a nemzetközi védelem iránti kérelemre vonatkozó határozat meghozatala során figyelembe vehetik azt a tényt, hogy a kérelmező nem jelent meg a személyes meghallgatáson, kivéve, ha alapos okkal szolgál távolmaradására.

15. cikk

A személyes meghallgatásra vonatkozó követelmények

1.   A személyes meghallgatásra főszabály szerint a családtagok jelenléte nélkül kerül sor, kivéve, ha az eljáró hatóság úgy ítéli meg, hogy a megfelelő vizsgálathoz szükséges a családtagok jelenléte is.

2.   A személyes meghallgatást olyan körülmények között kell lefolytatni, amelyek biztosítják a megfelelő titoktartást.

3.   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a személyes meghallgatásra olyan körülmények között kerüljön sor, amelyekben a kérelmezők átfogóan előadhatják kérelmük benyújtásának okait. Ennek érdekében, a tagállamok

| a) | biztosítják, hogy a meghallgatást végző személy képes legyen a kérelem hátterében álló személyes és általános körülmények figyelembevételére, ideértve a kérelmező kulturális gyökereit, nemét, szexuális irányultságát, nemi azonosságát vagy kiszolgáltatott helyzetét is, |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy a meghallgatást végző személy képes legyen a kérelem hátterében álló személyes és általános körülmények figyelembevételére, ideértve a kérelmező kulturális gyökereit, nemét, szexuális irányultságát, nemi azonosságát vagy kiszolgáltatott helyzetét is,

| b) | lehetőség szerint biztosítják, hogy a kérelmezőt azonos nemű személy hallgassa meg, amennyiben ezt kéri, kivéve, ha az eljáró hatóság okkal feltételezi, hogy ezen kérés oka nem az, hogy a kérelmezőnek nehézséget jelentene kérelmének indokolását érthető módon előadni; |
| --- | --- |

b)

lehetőség szerint biztosítják, hogy a kérelmezőt azonos nemű személy hallgassa meg, amennyiben ezt kéri, kivéve, ha az eljáró hatóság okkal feltételezi, hogy ezen kérés oka nem az, hogy a kérelmezőnek nehézséget jelentene kérelmének indokolását érthető módon előadni;

| c) | olyan tolmácsot választanak ki, aki képes megfelelően kommunikálni a kérelmezővel és a meghallgatást végző személlyel. A kommunikáció nyelveként a kérelmező által előnyben részesített nyelvet kell választani, kivéve, ha van más olyan nyelv is, amelyet ésszerűen feltételezhetően megért, és amelyen érthetően képes kommunikálni. Lehetőség szerint a tagállamok a kérelmezővel azonos nemű tolmácsot biztosítanak, amennyiben ezt kéri, kivéve, ha az eljáró hatóság okkal feltételezi, hogy ezen kérés oka nem az, hogy a kérelmezőnek nehézséget jelentene kérelmének indokolását érthető módon előadni.; |
| --- | --- |

c)

olyan tolmácsot választanak ki, aki képes megfelelően kommunikálni a kérelmezővel és a meghallgatást végző személlyel. A kommunikáció nyelveként a kérelmező által előnyben részesített nyelvet kell választani, kivéve, ha van más olyan nyelv is, amelyet ésszerűen feltételezhetően megért, és amelyen érthetően képes kommunikálni. Lehetőség szerint a tagállamok a kérelmezővel azonos nemű tolmácsot biztosítanak, amennyiben ezt kéri, kivéve, ha az eljáró hatóság okkal feltételezi, hogy ezen kérés oka nem az, hogy a kérelmezőnek nehézséget jelentene kérelmének indokolását érthető módon előadni.;

| d) | biztosítják, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi részéről szóló meghallgatást végző személy ne viseljen katonai vagy rendészeti egyenruhát; |
| --- | --- |

d)

biztosítják, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi részéről szóló meghallgatást végző személy ne viseljen katonai vagy rendészeti egyenruhát;

| e) | biztosítják, hogy a kiskorúakkal végzett meghallgatások gyermekbarát módon történjenek. |
| --- | --- |

e)

biztosítják, hogy a kiskorúakkal végzett meghallgatások gyermekbarát módon történjenek.

4.   A tagállamok szabályozhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett harmadik személyek részt vehetnek a személyes meghallgatáson.

16. cikk

A személyes meghallgatás tartalma

A nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi részéről tartott személyes meghallgatás alkalmával az eljáró hatóság biztosítja, hogy a kérelmező megfelelő lehetőséget kapjon arra, hogy a 2011/95/EU irányelv 4. cikkével összhangban a lehető legteljesebben ismertesse a kérelme alátámasztásához szükséges elemeket. Ez magában foglalja annak lehetőségét, hogy magyarázattal szolgálhasson a nyilatkozataiban esetlegesen szereplő hiányosságok, és/vagy következetlenségek vagy ellentmondások indokolására.

17. cikk

A személyes meghallgatásokról készített felvételek és jegyzőkönyv

1.   A tagállamok biztosítják, hogy minden személyes meghallgatásról vagy alapos, tényszerű, minden lényeges elemre kiterjedő jegyzőkönyv, vagy átirat készüljön.

2.   A tagállamok előírhatják a személyes meghallgatás hang- vagy audiovizuális felvételét. Amennyiben ilyen felvétel készül, a tagállamok biztosítják, hogy a készített felvétel vagy annak átirata rendelkezésre álljon a kérelmező iratanyagához kapcsolódóan.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező a személyes meghallgatás végén vagy az eljáró hatóság határozatának meghozatala előtt meghatározott határidőn belül szóban és/vagy írásban észrevételeket tehessen és/vagy magyarázattal szolgálhasson a jegyzőkönyvben vagy az átiratban szereplő félrefordítások vagy félreértések tekintetében. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőt – szükség esetén tolmács segítségével – teljes mértékben tájékoztassák a jegyzőkönyv tartalmáról vagy az átirat lényegi elemeiről. A tagállamok ezt követően a kérelmező megerősítését kérik a tekintetben, hogy a jegyzőkönyv tartalma, illetve az átirat hűen visszaadja a meghallgatáson elhangzottakat.

Ha a személyes meghallgatásról a (2) bekezdéssel összhangban felvételt készítettek, és a felvétel a V. fejezetben említett fellebbezési eljárásokban bizonyítékként elfogadható, a tagállamoknak nem kell a kérelmező megerősítését kérni arra vonatkozóan, hogy a jegyzőkönyv tartalma, illetve az átirat hűen visszaadja a meghallgatáson elhangzottakat. A 16. cikk sérelme nélkül, amennyiben a tagállamok előírják, hogy a személyes meghallgatásról átiratot és felvételt kell készíteni, nem kötelesek lehetővé tenni, hogy a kérelmező az átirathoz észrevételeket és/vagy magyarázatot fűzzön.

4.   Amennyiben a kérelmező megtagadja annak megerősítését, hogy a személyes meghallgatásról készült jegyzőkönyv tartalma hűen visszaadja a személyes meghallgatáson elhangzottakat, a megtagadás indokolását be kell vezetni a kérelmező iratanyagába.

Az eljáró hatóság a kérelem tárgyában akkor is határozatot hozhat, ha a kérelmező megtagadja a fenti megerősítést.

5.   Az eljáró hatóság határozathozatala előtt a kérelmezők – és adott esetben azoknak a 23. cikkben meghatározott jogi vagy egyéb tanácsadói – számára hozzáférést kell biztosítani a jegyzőkönyvhöz, illetve átirathoz vagy adott esetben a felvételhez.

Amennyiben a tagállamok előírják, hogy a személyes meghallgatásról átiratot és felvételt is kell készíteni, nem kötelesek hozzáférést biztosítani a felvételhez a III. fejezetben említett elsőfokú eljárások során. Ilyen esetekben azonban az V. fejezetben említett fellebbezési eljárások során kötelesek hozzáférést biztosítani a felvételhez.

Az e cikk (3) bekezdése sérelme nélkül, amennyiben a kérelem megvizsgálása 31. cikk (8) bekezdésével összhangban történik, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a jegyzőkönyvhöz, illetve átirathoz és adott esetben a felvételhez a határozat meghozatalával egy időben biztosítanak hozzáférést.

18. cikk

Orvosi vizsgálat

1.   Amennyiben az eljáró hatóság a kérelmező nemzetközi védelem iránti kérelmének elbírálása szempontjából fontosnak ítéli, a 2011/95/EU irányelv 4. cikkével összhangban a tagállamok a kérelmező beleegyezésétől függően gondoskodnak arról, hogy a kérelmezőt orvosi vizsgálatnak vessék alá az esetleges korábbi üldöztetésre vagy súlyos bántalmazásra utaló jelek kivizsgálása érdekében. A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy a kérelmező maga gondoskodjon az ilyen orvosi vizsgálatról.

Az első albekezdésben említett orvosi vizsgálatokat szakképesítéssel rendelkező egészségügyi szakembernek kell végeznie, és az eredményét a lehető legkorábban el kell juttatni az eljáró hatósághoz. A tagállamok kijelölhetik azokat az egészségügyi szakembereket, akik ilyen orvosi vizsgálatokat végezhetnek. Az ilyen orvosi vizsgálaton való részvétel kérelmező általi megtagadása nem akadályozza meg az eljáró hatóságot abban, hogy nemzetközi védelem iránti kérelme ügyében határozatot hozzon.

Az e bekezdés alapján végzett orvosi vizsgálatokat állami forrásból kell finanszírozni.

2.   Amennyiben nem kerül sor az (1) bekezdés szerinti orvosi vizsgálatra, a tagállamok tájékoztatják a kérelmezőt, hogy saját kezdeményezésére és költségén alávetheti magát orvosi vizsgálatnak az esetleges korábbi üldöztetésre vagy súlyos bántalmazásra utaló jelek kivizsgálása érdekében.

3.   Az (1) és (2) bekezdésben említett orvosi vizsgálatok eredményeit az eljáró hatóság értékeli a kérelem egyéb elemeivel együtt.

19. cikk

Ingyenes jogi és eljárási tájékoztatás az első fokú eljárásokban

1.   A tagállamok biztosítják, hogy kérelem esetén ingyenes jogi és eljárási tájékoztatást nyújtanak a kérelmezők számára a III. fejezetben előírt első fokú eljárásokban, amely magában foglalja legalább az eljárással kapcsolatos tájékoztatást a kérelmező sajátos körülményei fényében. A kérelmet első fokon elutasító határozat esetén a tagállamok – a 11. cikk (2) bekezdésével és a 12. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összhangban nyújtott tájékoztatáson túlmenően – kérésre tájékoztatást adnak a kérelmezőknek az elutasítás okairól és a jogorvoslati lehetőségekről..

2.   Az ingyenes jogi és eljárási tájékoztatásra a 21. cikkben megállapított feltételek vonatkoznak.

20. cikk

Ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet a fellebbezési eljárásokban

1.   A tagállamok kérelemre ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet biztosítanak az V. fejezetben előírt fellebbezési eljárásokban. Ez magában foglalja legalább az előírt eljárási iratok elkészítését, valamint a kérelmezőnek az elsőfokú bíróság előtti meghallgatáson való képviseletét.

2.   A tagállamok a III. fejezetben előírt első fokú eljárásokban is biztosíthatnak ingyenes jogi segítségnyújtást és/vagy képviseletet. Ebben az esetekben a 19. cikk nem alkalmazandó.

3.   A tagállamok előírhatják, hogy nem biztosítanak ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet olyan esetekben, ha a bíróság, vagy egyéb illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelmező által benyújtott fellebbezés előreláthatóan nem vezet pozitív eredményre.

Amennyiben egy hatóság – bíróság kivételével – az e bekezdésre alapozott döntésével nem biztosítja az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való jogot, a tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező az elutasító határozattal szemben tényleges, bíróság előtti jogorvoslattal élhessen.

E bekezdés alkalmazásakor a tagállamok biztosítják, hogy a jogi segítségnyújtást és képviseletet önkényesen nem korlátozzák, továbbá a kérelmező nem akadályozott abban, hogy ténylegesen igénybe vegye az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférésében.

4.   Az ingyenes jogi segítségnyújtásra és képviseletre a 21. cikkben megállapított feltételek vonatkoznak.

21. cikk

Az ingyenes jogi és eljárási tájékoztatás, valamint az ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételének feltételei

1.   A tagállamok előírhatják, hogy a 19. cikkben említett ingyenes jogi és eljárási tájékoztatást nem kormányzati szervezetek, vagy kormányzati hatóságok szakemberei, továbbá állami szakszolgáltatók útján nyújthatják.

A 20. cikkben említett költségmentes jogi segítségnyújtást és képviseletet a nemzeti jog alapján erre jogosultsággal vagy engedéllyel rendelkező személyek nyújthatják.

2.   A tagállamok előírhatják, hogy a 19. cikkben említett ingyenes jogi és eljárási tájékoztatást, valamint a 20. cikkben említett ingyenes jogi segítségnyújtást és képviseletet

| a) | kizárólag olyan személyeknek nyújtják, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag olyan személyeknek nyújtják, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy

| b) | kizárólag olyan szolgáltatások révén biztosítják, amelyeket a nemzeti jog szerint a kérelmezők segítésére és képviseletére kifejezetten kijelölt jogi tanácsadók vagy egyéb tanácsadók nyújtanak. |
| --- | --- |

b)

kizárólag olyan szolgáltatások révén biztosítják, amelyeket a nemzeti jog szerint a kérelmezők segítésére és képviseletére kifejezetten kijelölt jogi tanácsadók vagy egyéb tanácsadók nyújtanak.

A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy a 20. cikkben említett ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevétele kizárólag az V. fejezet rendelkezései szerinti elsőfokú bíróság előtt folyó fellebbezési eljárásokban lehetséges, míg a nemzeti jog szerinti további fellebbezési vagy felülvizsgálati eljárások során –beleértve a fellebbezések újratárgyalását és felülvizsgálatát is – erre nincs lehetőség.

A tagállamok – a 41. cikk (2) bekezdése c) pontjának alkalmazásában – azt is előírhatják, hogy a 20. cikkben említett ingyenes jogi segítségnyújtás és képviselet nem illeti meg azokat a kérelmezőket, akik már nem tartózkodnak az adott tagállam területén.

3.   A tagállamok szabályokat állapíthatnak meg a 19. cikk alapján történő ingyenes jogi és eljárási tájékoztatásra, valamint a 20. cikk szerinti ingyenes jogi segítségnyújtásra és képviseletre vonatkozó kérelmek benyújtásával és elbírálásával kapcsolatban

4.   Továbbá a tagállamok

| a) | a 19. cikkben említett ingyenes jogi és eljárási tájékoztatást, valamint a 20. cikkben említett ingyenes jogi segítségnyújtás és/vagy képviselet igénybevételét pénzbeli vagy időbeli korlátokhoz köthetik, feltéve, hogy ezek nem vezetnek a jogi és eljárási tájékoztatásnyújtáshoz, valamint a jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételéhez való hozzáférés önkényes korlátozásához; |
| --- | --- |

a)

a 19. cikkben említett ingyenes jogi és eljárási tájékoztatást, valamint a 20. cikkben említett ingyenes jogi segítségnyújtás és/vagy képviselet igénybevételét pénzbeli vagy időbeli korlátokhoz köthetik, feltéve, hogy ezek nem vezetnek a jogi és eljárási tájékoztatásnyújtáshoz, valamint a jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételéhez való hozzáférés önkényes korlátozásához;

| b) | előírhatják, hogy a díjak és egyéb költségek tekintetében a kérelmezőkkel szembeni bánásmód ne lehessen kedvezőbb annál, mint amilyenben a saját állampolgáraikat általában részesítik. |
| --- | --- |

b)

előírhatják, hogy a díjak és egyéb költségek tekintetében a kérelmezőkkel szembeni bánásmód ne lehessen kedvezőbb annál, mint amilyenben a saját állampolgáraikat általában részesítik.

5.   A tagállamok megkövetelhetik a költségek részleges vagy teljes megtérítését, amennyiben a kérelmező anyagi helyzete jelentős mértékben javul, vagy amennyiben a kérelmező által nyújtott hamis információk alapján került sor a költségkedvezmény megállapítására.

22. cikk

Jogi segítségnyújtáshoz és képviselethez való jog az eljárás valamennyi szakaszában

1.   A kérelmezők számára lehetővé kell tenni, hogy, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos ügyeiket illetően saját költségükön hatékonyan konzultálhassanak a nemzeti jogszabályok szerint jogosultsággal vagy engedéllyel rendelkező jogi vagy egyéb tanácsadóval az eljárás valamennyi fázisában, ideértve az elutasító határozatot követő szakaszt is.

2.   A tagállamok nem kormányzati szervezetek számára engedélyezhetik, hogy a nemzeti joggal összhangban jogi segítségnyújtást és/vagy képviseletet biztosítsanak a kérelmezők számára a III. és az V. fejezetben előírt eljárásokban.

23. cikk

A jogi segítségnyújtás és képviselet hatálya

1.   A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy az a nemzeti jogszabályok alapján a kérelmezőt segítő vagy képviselő – a nemzeti jog szerint jogosultsággal vagy engedéllyel rendelkező jogi vagy egyéb tanácsadó hozzáférhessen a kérelmező iratanyagában levő – a hozott vagy meghozandó határozat alapjául szolgáló – információkhoz.

A tagállamok ez alól kivételeket állapíthatnak meg, ha az információ, vagy forrásának hozzáférhetővé tétele feltehetően veszélyeztetné a nemzetbiztonságot, az információt szolgáltató szervezetek, illetve személyek, vagy az érintett személy biztonságát, vagy veszélyeztetné az illetékes tagállami hatóságok nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálatához fűződő nyomozati érdekeit, vagy a tagállamok nemzetközi kapcsolatait. Ilyen esetekben a tagállamok:

| a) | biztosítják a kérdéses információkhoz vagy forrásokhoz való hozzáférést az V. fejezetben említett hatóságok részére |
| --- | --- |

a)

biztosítják a kérdéses információkhoz vagy forrásokhoz való hozzáférést az V. fejezetben említett hatóságok részére

| b) | a nemzeti jogban olyan eljárásokat alakítanak ki, amelyek garantálják a kérelmező védelemhez való jogának a tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogban olyan eljárásokat alakítanak ki, amelyek garantálják a kérelmező védelemhez való jogának a tiszteletben tartását.

A b) pont tekintetében a tagállamok hozzáférést biztosíthatnak különösen a szóban forgó információkhoz vagy forrásokhoz a biztonsági ellenőrzésen átesett jogi vagy egyéb tanácsadó számára, amennyiben az információk relevánsak a kérelem vizsgálata vagy a nemzetközi védelem visszavonásáról szóló határozat meghozatala tekintetében.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőt segítő vagy képviselő jogi vagy egyéb tanácsadó, a kérelmezővel folytatott konzultáció céljából beléphessen zárt területekre, például idegenrendészeti fogdákba vagy tranzitzónákba, a .../.../EU irányelv (17) 10. cikke (4) bekezdésével és 18. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban.

3.   A tagállamok lehetővé teszik a kérelmező számára, hogy a nemzeti jogszabályok szerint jogosultsággal vagy engedéllyel rendelkező jogi vagy egyéb tanácsadó kísérje el a személyes meghallgatásra.

A tagállamok kiköthetik, hogy a jogi vagy egyéb tanácsadó csak a személyes meghallgatás végén szólalhat fel.

4.   Az e cikkben, illetve a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak sérelme nélkül a tagállamok szabályozhatják a jogi vagy egyéb tanácsadók jelenlétét az eljárás során tartott valamennyi személyes meghallgatáson.

A tagállamok előírhatják a kérelmező jelenlétét a személyes meghallgatáson akkor is, ha a nemzeti jog szerinti jogi vagy egyéb tanácsadó képviseli, továbbá előírhatják, hogy a kérelmező személyesen adjon választ a feltett kérdésekre.

A 25. cikk (1) bekezdése b) pontjának sérelme nélkül, a jogi vagy egyéb tanácsadó távolléte nem akadályozza a hatáskörrel rendelkező hatóságot abban, hogy lefolytassa a kérelmező személyes meghallgatását.

24. cikk

A különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezők

1.   A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása után ésszerű időn belül értékelik, hogy a kérelmező különleges eljárási garanciákat igényel-e.

2.   Az (1) bekezdésben említett értékelést be lehet építeni a meglévő nemzeti eljárásokba és/vagy a(z) .../.../EU irányelv (18) 22. cikkében említett értékelésbe, és nem szükséges, hogy az közigazgatási eljárás formájában történjen.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy a különleges eljárási garanciákat igénylőként azonosított kérelmezők megfelelő támogatást kapjanak ahhoz, hogy a menekültügyi eljárás lefolytatása során mindvégig élhessenek az ezen irányelvből eredő jogaikkal, és betarthassák az ezen irányelvből eredő kötelezettségeiket.

Amennyiben a tagállamok nem tudják az említett megfelelő támogatást biztosítani a 31. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben említett eljárások keretében, és különösen amikor a tagállamok úgy ítélik meg, hogy a kérelmező kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formájának esett áldozatul, és ezért különleges eljárási garanciákat igényel, nem alkalmazhatják a 31. cikk (8) bekezdését és a 43. cikket, illetve fel kell függeszteniük azok alkalmazását. Amennyiben a tagállamok olyan kérelmezőkre alkalmazzák a 46. cikk (6) bekezdését, akikre a 31. cikk (8) bekezdése és a 43. cikk ezen albekezdés alapján nem alkalmazható, legalább a 46. cikk (7) bekezdésében meghatározott garanciákat biztosítaniuk kell.

4.   A tagállamok biztosítják, hogy a különleges eljárási garanciák iránti igényt ezen irányelvvel összhangban akkor is kielégítsék, ha ez az igény az eljárás egy későbbi szakaszában válik ismertté, anélkül, hogy feltétlenül újraindítanák az eljárást.

25. cikk

A kísérő nélküli kiskorúak részére biztosított garanciák

1.   Az ebben az irányelvben megállapított valamennyi eljárás tekintetében, valamint a 14., 15., 16., és 17. cikkben foglaltak sérelme nélkül a tagállamok kötelesek:

| a) | a lehető legrövidebb időn belül intézkedni annak érdekében, hogy képviselő képviselje és segítse a kísérő nélküli kiskorút annak érdekében, hogy részesülhessen az ezen irányelvben előírt jogokból és eleget tehessen az abban előírt kötelezettségeinek. A kísérő nélküli kiskorút haladéktalanul értesíteni kell a képviselő kijelöléséről. E képviselőnek feladatait a gyermek mindenek felett álló érdekének elvével összhangban kell ellátnia, és ehhez megfelelő szakértelemmel kell rendelkeznie. A képviselőként eljáró személy kilétét csak akkor szabad megváltoztatni, ha szükséges. Nem lehetnek képviselők az olyan szervezetek vagy egyének, akiknek az érdekei ellentétesek vagy ellentétesek lehetnek a kísérő nélküli kiskorú érdekeivel. A képviselő a .../.../EU irányelvben (18) említett képviselő is lehet. |
| --- | --- |

a)

a lehető legrövidebb időn belül intézkedni annak érdekében, hogy képviselő képviselje és segítse a kísérő nélküli kiskorút annak érdekében, hogy részesülhessen az ezen irányelvben előírt jogokból és eleget tehessen az abban előírt kötelezettségeinek. A kísérő nélküli kiskorút haladéktalanul értesíteni kell a képviselő kijelöléséről. E képviselőnek feladatait a gyermek mindenek felett álló érdekének elvével összhangban kell ellátnia, és ehhez megfelelő szakértelemmel kell rendelkeznie. A képviselőként eljáró személy kilétét csak akkor szabad megváltoztatni, ha szükséges. Nem lehetnek képviselők az olyan szervezetek vagy egyének, akiknek az érdekei ellentétesek vagy ellentétesek lehetnek a kísérő nélküli kiskorú érdekeivel. A képviselő a .../.../EU irányelvben (18) említett képviselő is lehet.

| b) | biztosítani, hogy a képviselő tájékoztathassa a kísérő nélküli kiskorút a személyes meghallgatás jelentőségéről és esetleges következményeiről, és adott esetben arról, hogyan készüljön fel a személyes meghallgatásra. A tagállamok biztosítják, hogy a meghallgatáson egy képviselő és/vagy jogi tanácsadó, illetve a nemzeti jog által ilyenként engedélyezett egyéb tanácsadó is jelen legyen, kérdéseket tehessen fel, valamint kifejhesse észrevételeit a meghallgatást vezető személy által biztosított keretek között. |
| --- | --- |

b)

biztosítani, hogy a képviselő tájékoztathassa a kísérő nélküli kiskorút a személyes meghallgatás jelentőségéről és esetleges következményeiről, és adott esetben arról, hogyan készüljön fel a személyes meghallgatásra. A tagállamok biztosítják, hogy a meghallgatáson egy képviselő és/vagy jogi tanácsadó, illetve a nemzeti jog által ilyenként engedélyezett egyéb tanácsadó is jelen legyen, kérdéseket tehessen fel, valamint kifejhesse észrevételeit a meghallgatást vezető személy által biztosított keretek között.

A tagállamok megkövetelhetik a kísérő nélküli kiskorú jelenlétét a személyes meghallgatáson akkor is, ha képviselője jelen van.

2.   A tagállamoknak nem kell képviselőt kijelölniük, ha a kísérő nélküli kiskorú minden valószínűség szerint betölti a 18. életévét mielőtt az elsőfokú határozat meghozatalára sor kerül;

3.   A tagállamok biztosítják, hogy

| a) | amennyiben ezen irányelv 14., 15., 16., 17. és 34. cikke alapján a kísérő nélküli kiskorút nemzetközi védelem iránti kérelme ügyében személyesen hallgatják meg, a meghallgatást olyan személy végezze, aki a kiskorú különleges szükségleteinek megfelelő szakértelemmel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

amennyiben ezen irányelv 14., 15., 16., 17. és 34. cikke alapján a kísérő nélküli kiskorút nemzetközi védelem iránti kérelme ügyében személyesen hallgatják meg, a meghallgatást olyan személy végezze, aki a kiskorú különleges szükségleteinek megfelelő szakértelemmel rendelkezik;

| b) | a kiskorúak különleges szükségletei tekintetében speciális tudással rendelkező ügyintéző készítse elő az eljáró hatóság számára a döntést a kísérő nélküli kiskorú menedékjog iránti kérelme ügyében. |
| --- | --- |

b)

a kiskorúak különleges szükségletei tekintetében speciális tudással rendelkező ügyintéző készítse elő az eljáró hatóság számára a döntést a kísérő nélküli kiskorú menedékjog iránti kérelme ügyében.

4.   A kísérő nélküli kiskorúak és képviselőik számára díjmentesen biztosítani kell a 19. cikkben említett jogi és eljárási információkat a nemzetközi védelem IV. fejezet alapján történő visszavonására vonatkozó eljárások tekintetében is.

5.   A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata során orvosi vizsgálatot is igénybe vehetnek a kísérő nélküli kiskorú életkorának meghatározásához, amennyiben az általános nyilatkozatok vagy egyéb erre utaló jelek alapján is kétségük marad a kérelmező életkora felől. Amennyiben mindezek után is maradnak fenn kétségek a kérelmező életkora felől,, a tagállamok feltételezik, hogy a kérelmező kiskorú.

Az orvosi vizsgálatokat az egyén méltóságának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett kell elvégezni, az orvosi vizsgálatoknak a legkevésbé invazív jellegű vizsgálatoknak kell lenniük, ezenfelül szakképzett orvosi szakembereknek kell végrehajtani azokat úgy, hogy az eredmény a lehető legmegbízhatóbb legyen.

Azokban az esetekben, amikor orvosi vizsgálatra kerül sor, a tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a kísérő nélküli kiskorút a nemzetközi védelem iránti kérelmének vizsgálata előtt olyan nyelven, amelyet megért, vagy amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy megérti tájékoztatják arról, hogy életkorát orvosi vizsgálattal is megállapíthatják. A tájékoztatásnak információt kell tartalmaznia a vizsgálati módszerről, valamint az orvosi vizsgálat eredményének a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálását illető lehetséges következményeiről, valamint annak a következményeiről, ha a kísérő nélküli kiskorú megtagadja az orvosi vizsgálaton való részvételt; |
| --- | --- |

a)

a kísérő nélküli kiskorút a nemzetközi védelem iránti kérelmének vizsgálata előtt olyan nyelven, amelyet megért, vagy amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy megérti tájékoztatják arról, hogy életkorát orvosi vizsgálattal is megállapíthatják. A tájékoztatásnak információt kell tartalmaznia a vizsgálati módszerről, valamint az orvosi vizsgálat eredményének a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálását illető lehetséges következményeiről, valamint annak a következményeiről, ha a kísérő nélküli kiskorú megtagadja az orvosi vizsgálaton való részvételt;

| b) | a kísérő nélküli kiskorú és/vagy képviselője hozzájárul ahhoz, hogy az érintett kiskorú életkorának meghatározása érdekében orvosi vizsgálatot végezzenek; illetve |
| --- | --- |

b)

a kísérő nélküli kiskorú és/vagy képviselője hozzájárul ahhoz, hogy az érintett kiskorú életkorának meghatározása érdekében orvosi vizsgálatot végezzenek; illetve

| c) | a kísérő nélküli kiskorú nemzetközi védelem iránti kérelmének elutasítására nem kerülhet sor kizárólag azon az alapon, hogy a kísérő nélküli kiskorú nem vetette alá magát az orvosi vizsgálatnak. |
| --- | --- |

c)

a kísérő nélküli kiskorú nemzetközi védelem iránti kérelmének elutasítására nem kerülhet sor kizárólag azon az alapon, hogy a kísérő nélküli kiskorú nem vetette alá magát az orvosi vizsgálatnak.

Az a tény, hogy egy kísérő nélküli kiskorú megtagadta az orvosi vizsgálaton való részvételt, nem akadályozza meg az eljáró hatóságot abban, hogy a kísérő nélküli kiskorú nemzetközi védelem iránti kérelmének ügyében határozatot hozzon.

6.   Ezen irányelv alkalmazása során a tagállamok elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekeit szem előtt tartva kötelesek eljárni.

Amennyiben a tagállamok a menekültügyi eljárás során egy személyt kísérő nélküli kiskorúként azonosítanak,:

| a) | csak akkor alkalmazhatják vagy alkalmazhatják továbbra is a 31. cikk (8) bekezdését, amennyiben:






  i. | a kérelmező olyan országból jön, amely megfelel az ezen irányelv értelmében vett biztonságos származási ország kritériumainak; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

csak akkor alkalmazhatják vagy alkalmazhatják továbbra is a 31. cikk (8) bekezdését, amennyiben:

i.

a kérelmező olyan országból jön, amely megfelel az ezen irányelv értelmében vett biztonságos származási ország kritériumainak; vagy

| ii. | a kérelmező olyan ismételt, nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amely a 40. cikk (5) bekezdésével összhangban nem minősül elfogadhatatlannak; vagy |
| --- | --- |

ii.

a kérelmező olyan ismételt, nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amely a 40. cikk (5) bekezdésével összhangban nem minősül elfogadhatatlannak; vagy

| iii. | a kérelmezőről nyomós okok miatt feltételezhető, hogy veszélyt jelent a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére nézve, vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták. |
| --- | --- |

iii.

a kérelmezőről nyomós okok miatt feltételezhető, hogy veszélyt jelent a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére nézve, vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták.

| b) | csak akkor alkalmazhatják vagy alkalmazhatják továbbra is a 43. cikket a(z) .../2013/EU irányelv (19) 8–11. cikkével összhangban, amennyiben:






  i. | a kérelmező olyan országból jön, amely megfelel az ezen irányelv értelmében vett biztonságos származási ország kritériumainak; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

csak akkor alkalmazhatják vagy alkalmazhatják továbbra is a 43. cikket a(z) .../2013/EU irányelv (19) 8–11. cikkével összhangban, amennyiben:

i.

a kérelmező olyan országból jön, amely megfelel az ezen irányelv értelmében vett biztonságos származási ország kritériumainak; vagy

| ii. | a kérelmező ismételt kérelmet nyújtott be; vagy |
| --- | --- |

ii.

a kérelmező ismételt kérelmet nyújtott be; vagy

| iii. | a kérelmezőről nyomós okok miatt feltételezhető, hogy veszélyt jelent a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére nézve, vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták; vagy |
| --- | --- |

iii.

a kérelmezőről nyomós okok miatt feltételezhető, hogy veszélyt jelent a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére nézve, vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták; vagy

| iv. | ésszerűen feltételezhető, hogy egy olyan ország, amely nem tagállam, a 38. cikk szerinti biztonságos harmadik ország a kérelmező számára; vagy |
| --- | --- |

iv.

ésszerűen feltételezhető, hogy egy olyan ország, amely nem tagállam, a 38. cikk szerinti biztonságos harmadik ország a kérelmező számára; vagy

| v. | a kérelmező félrevezette a hatóságokat azzal, hogy hamis dokumentumokat mutatott be; vagy |
| --- | --- |

v.

a kérelmező félrevezette a hatóságokat azzal, hogy hamis dokumentumokat mutatott be; vagy

| vi. | a kérelmező rosszhiszeműen megsemmisítette vagy eldobta személyazonosító vagy úti okmányát, amely segíthette volna személyazonosságának megállapítását. |
| --- | --- |

vi.

a kérelmező rosszhiszeműen megsemmisítette vagy eldobta személyazonosító vagy úti okmányát, amely segíthette volna személyazonosságának megállapítását.

A tagállamok az v. és vi. pontot csak olyan egyedi esetekben alkalmazhatják, amikor nyomós okok miatt feltételezhető, hogy a kérelmező megpróbál eltitkolni olyan releváns elemeket, amelyek valószínűsíthetően elutasító határozatot eredményeznének, és feltéve, hogy a kérelmezőnek – a kísérő nélküli kiskorú különleges eljárási igényeit figyelembe véve – minden lehetőséget megadtak arra, hogy kellően megindokolja az v. és vi. pontban említett cselekményeket, ideértve a képviselőjével való konzultációt is.

| c) | a kérelmet a 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban elfogadhatatlannak minősíthetik, amennyiben egy olyan ország, amely nem tagállam, a 38. cikk szerinti biztonságos harmadik országnak minősül a kérelmező számára, feltéve, hogy ez megfelel a kiskorú mindenek felett álló érdekeinek; |
| --- | --- |

c)

a kérelmet a 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban elfogadhatatlannak minősíthetik, amennyiben egy olyan ország, amely nem tagállam, a 38. cikk szerinti biztonságos harmadik országnak minősül a kérelmező számára, feltéve, hogy ez megfelel a kiskorú mindenek felett álló érdekeinek;

| d) | alkalmazhatják a 20. cikk (3) bekezdésében említett eljárást, amennyiben a kiskorú képviselője rendelkezik a nemzeti jognak megfelelő jogi képesítéssel. |
| --- | --- |

d)

alkalmazhatják a 20. cikk (3) bekezdésében említett eljárást, amennyiben a kiskorú képviselője rendelkezik a nemzeti jognak megfelelő jogi képesítéssel.

A 41. cikk sérelme nélkül, a 46. cikk (6) bekezdésének kísérő nélküli kiskorúakra való alkalmazásakor a tagállamok minden esetben biztosítják legalább a 46. cikk (7) bekezdésében meghatározott garanciákat.

26. cikk

Őrizet

1.   A tagállamok senkit sem tarthatnak őrizetben kizárólag azon az alapon, hogy az érintett nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be. Az őrizetben tartás okainak és feltételeinek, valamint az őrizetben tartott kérelmezők számára biztosított garanciáknak összhangban kell lenniük a .../.../EU irányelvvel (20)

2.   Egy kérelmező őrizetben tartása esetén a tagállamok – a .../.../EU] irányelvvel (20) összhangban – biztosítják a gyors bírósági felülvizsgálat lehetőségét.

27. cikk

Eljárás a kérelem visszavonása esetén

1.   Abban az esetben, ha a tagállamok nemzeti jogukban rendelkeznek a nemzetközi védelem iránti kérelem kifejezett visszavonásának lehetőségéről, amennyiben a kérelmező kifejezetten visszavonja a nemzetközi védelem iránti kérelmét, a tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság az eljárás megszüntetéséről vagy a kérelem elutasításáról határozatot hoz.

2.   A tagállamok dönthetnek úgy is, hogy az eljáró hatóság az ügyben határozat meghozatala nélkül szünteti meg a menekültügyi eljárást. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság a kérelmező iratanyagában feljegyzést készít a megszüntetésről.

28. cikk

Eljárás a kérelem hallgatólagos visszavonása vagy a kérelemtől való elállás esetén

1.   Amennyiben ésszerűen feltételezhető, hogy egy kérelmező személy hallgatólagosan visszavonta kérelmét, vagy attól elállt, a tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság határozatot hoz az eljárás megszüntetéséről, vagy – amennyiben az eljáró hatóság a kérelemnek a(z) 2011/95/EU irányelv 4. cikke alapján történő érdemi megvizsgálását követően a kérelem megfelelő érdemi vizsgálata alapján megalapozatlannak ítéli a kérelmet– a kérelem elutasításáról.

A tagállam feltételezheti, hogy a kérelmező hallgatólagosan visszavonta nemzetközi védelem iránti kérelmét, vagy attól elállt, különösen, ha meggyőződött arról, hogy:

| a) | nem válaszolt azokra a felszólításokra, hogy szolgáltasson a kérelme elbírálásához – a 2011/95/EU irányelv 4. cikke alapján – lényeges információkat, vagy nem jelent meg a 14., 15., 16. és 17. cikkben megállapított személyes meghallgatáson, kivéve, ha a kérelmező ésszerű időn belül bizonyítja, hogy a távolmaradását rajta kívül álló körülmények okozták; |
| --- | --- |

a)

nem válaszolt azokra a felszólításokra, hogy szolgáltasson a kérelme elbírálásához – a 2011/95/EU irányelv 4. cikke alapján – lényeges információkat, vagy nem jelent meg a 14., 15., 16. és 17. cikkben megállapított személyes meghallgatáson, kivéve, ha a kérelmező ésszerű időn belül bizonyítja, hogy a távolmaradását rajta kívül álló körülmények okozták;

| b) | ismeretlen helyre távozott, vagy engedély nélkül eltávozott a lakóhelyéről, illetve őrizetének helyéről, és ésszerű időn belül nem lépett kapcsolatba az illetékes hatósággal, vagy ésszerű időn belül nem teljesítette jelentkezési, vagy egyéb együttműködési kötelezettségét, kivéve, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a mulasztás rajta kívül álló okok miatt történt. |
| --- | --- |

b)

ismeretlen helyre távozott, vagy engedély nélkül eltávozott a lakóhelyéről, illetve őrizetének helyéről, és ésszerű időn belül nem lépett kapcsolatba az illetékes hatósággal, vagy ésszerű időn belül nem teljesítette jelentkezési, vagy egyéb együttműködési kötelezettségét, kivéve, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a mulasztás rajta kívül álló okok miatt történt.

E rendelkezés végrehajtása érdekében a tagállamok határidőket vagy iránymutatásokat határozhatnak meg.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy jogosult ügyének újbóli megnyitását kérelmezni az a kérelmező, aki az e cikk (1) bekezdésében említett, az eljárás megszüntetéséről szóló határozat meghozatalát követően újra jelentkezik a hatáskörrel rendelkező hatóságnál vagy olyan új kérelmet jogosult benyújtani, amelyre nem alkalmazzák a 40. és 41. cikkben említett eljárást.

A tagállamok meghatározhatnak olyan, legalább kilenc hónapos határidőt is, amelynek lejártát követően a kérelmező ügyének újrafelvételére már nincs lehetőség vagy az új kérelmet ismételt kérelemként lehet kezelni és arra a 40. és 41. cikkben említett eljárást kell alkalmazni. A tagállamok előírhatják, hogy a kérelmező ügyét csak egyszer lehet újra felvenni.

A tagállamok biztosítják, hogy ilyen esetekben a visszaküldés tilalma elvének megsértésével nem utasítják ki a kérelmezőt.

A tagállamok lehetőséget biztosíthatnak az eljáró hatóság számára, hogy az újból megindított eljárás során, a kérelem vizsgálatát abban a szakaszában folytassa, ahol az megszakadt.

3.   E cikk nem sérti a(z) .../.../EU rendelet (21) alkalmazását..

29. cikk

Az UNHCR szerepe

1.   A tagállamok lehetővé teszik az UNHCR számára, hogy:

| a) | kapcsolatba kerülhessen a kérelmezőkkel akkor is, ha a menedékkérőt fogva tartják, vagy ha a határon, illetve tranzitzónájában tartózkodik; |
| --- | --- |

a)

kapcsolatba kerülhessen a kérelmezőkkel akkor is, ha a menedékkérőt fogva tartják, vagy ha a határon, illetve tranzitzónájában tartózkodik;

| b) | az egyéni nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos információkról, az eljárás menetéről és a meghozott határozatokról tájékoztatást kaphasson, amennyiben ehhez a kérelmező hozzájárul; |
| --- | --- |

b)

az egyéni nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos információkról, az eljárás menetéről és a meghozott határozatokról tájékoztatást kaphasson, amennyiben ehhez a kérelmező hozzájárul;

| c) | a genfi egyezmény 35. cikke alapján gyakorolt felügyeleti joga keretében a hatáskörrel rendelkező hatóságok előtt kifejezésre juttathassa véleményét a nemzetközi védelem iránti egyedi kérelmekkel kapcsolatban az eljárás bármely szakaszában. |
| --- | --- |

c)

a genfi egyezmény 35. cikke alapján gyakorolt felügyeleti joga keretében a hatáskörrel rendelkező hatóságok előtt kifejezésre juttathassa véleményét a nemzetközi védelem iránti egyedi kérelmekkel kapcsolatban az eljárás bármely szakaszában.

2.   Az (1) bekezdés alkalmazandó bármely olyan szervezetre is, amely az érintett tagállammal kötött megállapodás alapján ezen tagállam területén az UNHCR nevében működik.

30. cikk

Információgyűjtés egyedi esetekben

Az egyedi esetek megvizsgálása során a tagállamok számára tilos:

| a) | a nemzetközi védelem megadására vonatkozó egyedi kérelemmel kapcsolatos információnak vagy a kérelem benyújtása tényének kiszolgáltatása az állítólagos üldözője (üldözői) vagy a súlyos sérelem állítólagos elkövetője (elkövetői) számára; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi védelem megadására vonatkozó egyedi kérelemmel kapcsolatos információnak vagy a kérelem benyújtása tényének kiszolgáltatása az állítólagos üldözője (üldözői) vagy a súlyos sérelem állítólagos elkövetője (elkövetői) számára;

| b) | az állítólagos üldöző(k)től vagy a súlyos sérelem állítólagos elkövetőjétől (elkövetőitől) oly módon megszerezni bármely információt, amely azt eredményezné, hogy az említettek közvetlen tájékoztatást kapnak arról, hogy az érintett kérelmező nemzetközi védelemért folyamodott, továbbá amely a kérelmező vagy eltartottjai testi épségét, vagy a még a származási országban élő családtagjainak szabadságát és biztonságát veszélyeztetné. |
| --- | --- |

b)

az állítólagos üldöző(k)től vagy a súlyos sérelem állítólagos elkövetőjétől (elkövetőitől) oly módon megszerezni bármely információt, amely azt eredményezné, hogy az említettek közvetlen tájékoztatást kapnak arról, hogy az érintett kérelmező nemzetközi védelemért folyamodott, továbbá amely a kérelmező vagy eltartottjai testi épségét, vagy a még a származási országban élő családtagjainak szabadságát és biztonságát veszélyeztetné.

III. FEJEZET

AZ ELSŐFOKÚ ELJÁRÁSOK

I. SZAKASZ

31. cikk

Vizsgálati eljárás

1.   A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelmeket vizsgálati eljárásban dolgozzák fel a II. fejezetben foglalt alapelvekkel és garanciákkal összhangban.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy – a megfelelő és teljeskörű vizsgálat követelményeinek sérelme nélkül – a vizsgálati eljárások a lehető legrövidebb időn lezárulnak.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy a vizsgálati eljárások a kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül lezárulnak.

Azon esetekben, amelyekben a kérelemre a(z) .../.../EU rendeletben (22) előírt eljárás alkalmazandó, a hathónapos határidő attól az időponttól számítandó, amikor a vizsgálatért felelős tagállamot az említett rendelettel összhangban meghatározták, a kérelmező az adott tagállam területén tartózkodik, és az illetékes hatóság a kérelmezőt átvette.

A tagállamok az e bekezdésben előírt hathónapos határidőt legfeljebb további kilenc hónappal meghosszabbíthatják, amennyiben

| a) | összetett ténybeli és /vagy jogi kérdéseket érintő ügyről van szó; |
| --- | --- |

a)

összetett ténybeli és /vagy jogi kérdéseket érintő ügyről van szó;

| b) | nagyszámú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyidejűleg folyamodik k nemzetközi védelemért, ami a gyakorlatban rendkívül megnehezíti az eljárás hat hónapos határidőn belüli lefolytatását; |
| --- | --- |

b)

nagyszámú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyidejűleg folyamodik k nemzetközi védelemért, ami a gyakorlatban rendkívül megnehezíti az eljárás hat hónapos határidőn belüli lefolytatását;

| c) | a késedelem egyértelműen annak tudható be, hogy a kérelmező nem tett eleget a 13. cikk szerinti kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

c)

a késedelem egyértelműen annak tudható be, hogy a kérelmező nem tett eleget a 13. cikk szerinti kötelezettségeinek.

Kivételesen, kellően indokolt körülmények esetén a tagállamok legfeljebb három hónappal túlléphetik az ezen bekezdésben előírt határidőt, amennyiben az a nemzetközi védelem iránti kérelem megfelelő és teljes körű vizsgálatának biztosításához szükséges.

4.   A tagállamok a 2011/95/EU irányelv13. és a 18. cikkének sérelme nélkül elhalaszthatják a vizsgálati eljárás lezárását, amennyiben a származási országban fennálló bizonytalan, várhatóan ideiglenes helyzet miatt ésszerűen nem várható el, hogy az eljáró hatóság az e bekezdésben megállapított határidőn belül hozzon határozatot. Ilyen esetben a tagállam:

| a) | legalább hathavonta felülvizsgálja a helyzetet az adott származási országban; |
| --- | --- |

a)

legalább hathavonta felülvizsgálja a helyzetet az adott származási országban;

| b) | ésszerű időn belül tájékoztatja az érintett kérelmezőket a halasztás okairól; |
| --- | --- |

b)

ésszerű időn belül tájékoztatja az érintett kérelmezőket a halasztás okairól;

| c) | ésszerű időn belül tájékoztatja a Bizottságot az adott származási országgal kapcsolatos eljárások elhalasztásáról. |
| --- | --- |

c)

ésszerű időn belül tájékoztatja a Bizottságot az adott származási országgal kapcsolatos eljárások elhalasztásáról.

5.   A tagállamok minden esetben legfeljebb a kérelem benyújtásától számított 21 hónapon belül lezárják a vizsgálati eljárást.

6.   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben hat hónapon belül nem kerül sor határozathozatalra, úgy az érintett kérelmezőt

| a) | tájékoztatják a késedelemről; és |
| --- | --- |

a)

tájékoztatják a késedelemről; és

| b) | kérésére tájékoztatják a késedelem okairól, valamint arról, hogy mennyi időn belül várható határozat kérelme ügyében. |
| --- | --- |

b)

kérésére tájékoztatják a késedelem okairól, valamint arról, hogy mennyi időn belül várható határozat kérelme ügyében.

7.   A tagállamok – a II. fejezet alapelveivel és garanciáival összhangban – elsőbbséget biztosíthatnak egy nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálatának, különösen:

| a) | ha a kérelem valószínűsíthetően megalapozott; |
| --- | --- |

a)

ha a kérelem valószínűsíthetően megalapozott;

| b) | amennyiben a kérelmező a .../.../EU irányelv (23) 22. cikke értelmében kiszolgáltatott helyzetben van, vagy különleges eljárási garanciákra van szüksége, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kérelmező a .../.../EU irányelv (23) 22. cikke értelmében kiszolgáltatott helyzetben van, vagy különleges eljárási garanciákra van szüksége, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra.

8.   A tagállamok elrendelhetik, hogy a II. fejezet alapelveivel és garanciáival összhangban a vizsgálati eljárásokat a 43. cikkel összhangban gyorsítva és/vagy a határon és/vagy a tranzitzónában folytassák le, ha:

| a) | a kérelmező, benyújtott kérelmében és az általa előterjesztett tények tekintetében a a 2011/95/EU szerinti nemzetközi védelemre jogosultként való elismerés szempontjából csak irreleváns információkat közölt; vagy |
| --- | --- |

a)

a kérelmező, benyújtott kérelmében és az általa előterjesztett tények tekintetében a a 2011/95/EU szerinti nemzetközi védelemre jogosultként való elismerés szempontjából csak irreleváns információkat közölt; vagy

| b) | a kérelmező ezen irányelv értelmében biztonságos származási országból származik, vagy |
| --- | --- |

b)

a kérelmező ezen irányelv értelmében biztonságos származási országból származik, vagy

| c) | a kérelmező félrevezette a hatóságokat a személyazonosságára, illetve állampolgárságára vonatkozó hamis információ szolgáltatásával, vagy hamis dokumentumok benyújtásával, illetve olyan fontos információk vagy dokumentumok visszatartásával, amelyek hátrányosan befolyásolhatták volna a határozathozatalt; vagy |
| --- | --- |

c)

a kérelmező félrevezette a hatóságokat a személyazonosságára, illetve állampolgárságára vonatkozó hamis információ szolgáltatásával, vagy hamis dokumentumok benyújtásával, illetve olyan fontos információk vagy dokumentumok visszatartásával, amelyek hátrányosan befolyásolhatták volna a határozathozatalt; vagy

| d) | feltételezhető, hogy személyazonosító vagy úti okmányát – amely segíthetett volna személyazonossága, illetve állampolgársága megállapításában – rosszhiszeműen megsemmisítette, vagy eldobta; vagy |
| --- | --- |

d)

feltételezhető, hogy személyazonosító vagy úti okmányát – amely segíthetett volna személyazonossága, illetve állampolgársága megállapításában – rosszhiszeműen megsemmisítette, vagy eldobta; vagy

| e) | a kérelmező egyértelműen összefüggéstelen és ellentmondásos, egyértelműen hamis vagy nyilvánvalóan valószínűtlen, a származási országgal kapcsolatos, kellően ellenőrzött információknak ellentmondó nyilatkozatokat tett, ami világossá tette, hogy kérelme nem meggyőző annak tekintetében, hogy a 2011/95/EU irányelv értelmében minősülhet-e nemzetközi védelemre jogosult személynek; vagy |
| --- | --- |

e)

a kérelmező egyértelműen összefüggéstelen és ellentmondásos, egyértelműen hamis vagy nyilvánvalóan valószínűtlen, a származási országgal kapcsolatos, kellően ellenőrzött információknak ellentmondó nyilatkozatokat tett, ami világossá tette, hogy kérelme nem meggyőző annak tekintetében, hogy a 2011/95/EU irányelv értelmében minősülhet-e nemzetközi védelemre jogosult személynek; vagy

| f) | A kérelmező olyan ismételt, nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amely a 40. cikk (5) bekezdésével összhangban nem elfogadhatatlan; vagy |
| --- | --- |

f)

A kérelmező olyan ismételt, nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amely a 40. cikk (5) bekezdésével összhangban nem elfogadhatatlan; vagy

| g) | a kérelmező kizárólag azért nyújt be kérelmet, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa egy olyan korábbi vagy közelgő határozat végrehajtását, amely a kiutasítását eredményezné; vagy |
| --- | --- |

g)

a kérelmező kizárólag azért nyújt be kérelmet, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa egy olyan korábbi vagy közelgő határozat végrehajtását, amely a kiutasítását eredményezné; vagy

| h) | a kérelmező a tagállam területére jogellenesen lépett be, vagy tartózkodását jogellenesen hosszabbította meg, és anélkül, hogy erre alapos oka lett volna, elmulasztotta a hatóságoknál való jelentkezést vagy a határátlépés körülményeire is tekintettel nem folyamodott nemzetközi védelemért a lehető legrövidebb időn belül; vagy |
| --- | --- |

h)

a kérelmező a tagállam területére jogellenesen lépett be, vagy tartózkodását jogellenesen hosszabbította meg, és anélkül, hogy erre alapos oka lett volna, elmulasztotta a hatóságoknál való jelentkezést vagy a határátlépés körülményeire is tekintettel nem folyamodott nemzetközi védelemért a lehető legrövidebb időn belül; vagy

| i) | a kérelmező megtagadja az ujjnyomatvétel-tűrési kötelezettség teljesítését, melyre a az egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../.../ EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezését szolgáló Eurodac létrehozásáról szóló, ...-i .../.../ EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24)
   (25) kötelezi, vagy |
| --- | --- |

i)

a kérelmező megtagadja az ujjnyomatvétel-tűrési kötelezettség teljesítését, melyre a az egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../.../ EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezését szolgáló Eurodac létrehozásáról szóló, ...-i .../.../ EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24)
   (25) kötelezi, vagy

| j) | a kérelmező súlyos okokból veszélyt jelenthet a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére; vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták. |
| --- | --- |

j)

a kérelmező súlyos okokból veszélyt jelenthet a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére; vagy a kérelmezőt a nemzeti jogszabályokban meghatározott komoly közbiztonsági vagy közrendvédelmi okokból kitoloncolták.

9.   A tagállamok határidőket állapítanak meg a (6) bekezdés szerinti elsőfokú eljárásban hozott határozatok elfogadására. E határidőknek ésszerűeknek kell lenniük

A (3), (4) és (5) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok túlléphetik e határidőket, amikor az a nemzetközi védelem iránti kérelem megfelelő és teljes körű vizsgálatához szükséges.

32. cikk

Megalapozatlan kérelmek

1.   A 27. cikk sérelme nélkül a tagállamok csak akkor tekinthetnek egy nemzetközi védelem iránti kérelmet megalapozatlannak, ha az eljáró hatóság azt állapította meg, hogy a kérelmező a 2011/95/EU irányelv értelmében nem minősül a nemzetközi védelmemre jogosultnak.

2.   A fentieken kívül a tagállamok – amennyiben nemzeti joguk így rendelkezik – nyilvánvalóan megalapozatlannak tekinthetik a kérelmet azon megalapozatlan kérelmek esetében, amelyek esetében megvalósul a 31. cikk (8) bekezdésében felsorolt körülmények egyike.

II. SZAKASZ

33. cikk

Elfogadhatatlan kérelmek

1.   Azokon az eseteken túlmenően, amikor nem kerül sor egy kérelem a .../..../EU rendelettel (26) összhangban történő megvizsgálására, a tagállamok akkor sem kötelesek megvizsgálni, hogy a kérelmező a 2011/95/EU irányelv értelmében nemzetközi védelemre jogosultnak minősülhet-e, ha egy kérelem e cikk értelmében elfogadhatatlannak minősül.

2.   A tagállamok e cikk értelmében csak akkor minősíthetik elfogadhatatlannak a nemzetközi védelem iránti kérelmet, ha:

| a) | a kérelmező részére más tagállam már nemzetközi védelmet biztosított; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező részére más tagállam már nemzetközi védelmet biztosított;

| b) | a kérelmező esetében olyan ország minősül a 35. cikk értelmében az első menedék országának, amely nem tagállam; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező esetében olyan ország minősül a 35. cikk értelmében az első menedék országának, amely nem tagállam;

| c) | a kérelmező esetében olyan ország minősül a 38. cikk értelmében biztonságos harmadik országnak, amely nem tagállam; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező esetében olyan ország minősül a 38. cikk értelmében biztonságos harmadik országnak, amely nem tagállam;

| d) | a kérelem ismételt kérelemnek minősül, amely esetében nem merültek fel új körülmények vagy tények, vagy a kérelmező nem adott elő ilyeneket annak megvizsgálásával kapcsolatban, hogy a kérelmező a .../.../EU rendelet
  *
  értelmében nemzetközi védelemre jogosult személynek minősül-e; vagy |
| --- | --- |

d)

a kérelem ismételt kérelemnek minősül, amely esetében nem merültek fel új körülmények vagy tények, vagy a kérelmező nem adott elő ilyeneket annak megvizsgálásával kapcsolatban, hogy a kérelmező a .../.../EU rendelet
  *
  értelmében nemzetközi védelemre jogosult személynek minősül-e; vagy

| e) | a kérelmező egy eltartottja kérelmet nyújtott be azt követően, hogy a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban hozzájárult ahhoz, hogy az ügye az ő nevében benyújtott kérelem részét képezze, és nincs az eltartott személy helyzetére vonatkozó olyan tény, amely a külön kérelmet indokolná. |
| --- | --- |

e)

a kérelmező egy eltartottja kérelmet nyújtott be azt követően, hogy a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban hozzájárult ahhoz, hogy az ügye az ő nevében benyújtott kérelem részét képezze, és nincs az eltartott személy helyzetére vonatkozó olyan tény, amely a külön kérelmet indokolná.

34. cikk

Az elfogadhatósági meghallgatás különös szabályai

1.   Mielőtt az eljáró hatóság határozatot hozna egy nemzetközi védelem irátni kérelem elfogadhatatlannak minősítéséről, a tagállamok lehetővé teszik a kérelmezők számára, hogy kifejtsék nézeteiket a 33. cikkben említett okok sajátos körülményeikre történő alkalmazásáról. E célból a tagállamok személyes meghallgatást végeznek a kérelem elfogadhatóságának elbírálása céljából. A tagállamok ez alól csak a 42. cikkel összhangban, az ismételt kérelmek esetében tehetnek kivételt.

E bekezdés nem sértheti az ezen irányelv 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának és a .../.../EU rendelet (26) 5. cikkének alkalmazását

2.   A tagállamok előírhatják, hogy az eljáró hatóságtól eltérő hatóság személyzete folytassa le a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatóságával kapcsolatos személyes meghallgatást. Ilyen esetekben a tagállamok biztosítják, hogy e személyzet előre megkapja a szükséges alapképzést, különösen a nemzetközi emberi jogi normák, az uniós menekültügyi vívmányok és a meghallgatási technikák tekintetében.

III. SZAKASZ

35. cikk

Az első menedék országának elve

Egy adott kérelmező esetében egy ország akkor tekinthető az első menedékjogot nyújtó országnak, ha

| a) | ez az ország a kérelmezőt menekültként ismerte el és a kérelmező még mindig igénybe veheti ezt a védelmet, vagy |
| --- | --- |

a)

ez az ország a kérelmezőt menekültként ismerte el és a kérelmező még mindig igénybe veheti ezt a védelmet, vagy

| b) | a kérelmező ebben az országban egyébként elegendő védelmet élvez, beleértve a visszaküldés tilalmának elvét is is, |
| --- | --- |

b)

a kérelmező ebben az országban egyébként elegendő védelmet élvez, beleértve a visszaküldés tilalmának elvét is is,

feltéve, hogy ez az ország őt visszafogadja.

Az első menedék országa elvének egy adott kérelmező különleges körülményei tekintetében való alkalmazása során a tagállamok figyelembe vehetik a 38. cikk (1) bekezdésében foglaltakat. A kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtámadja az első menedék országa elvének az ő különleges körülményei tekintetében való alkalmazását.

36. cikk

A biztonságos származási ország elve

1.   Az ezen irányelvvel összhangban biztonságos származási országgá nyilvánított harmadik ország – a kérelem egyéni vizsgálatát követően – csak akkor tekinthető e kérelmező tekintetében biztonságos származási országnak, ha:

| a) | a kérelmező annak az országnak az állampolgára, vagy |
| --- | --- |

a)

a kérelmező annak az országnak az állampolgára, vagy

| b) | a kérelmező korábban abban az országban szokásos tartózkodási hellyel bíró hontalan személy; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező korábban abban az országban szokásos tartózkodási hellyel bíró hontalan személy;

és nem adott elő semmilyen komoly indokot arra vonatkozóan, hogy az ő egyedi körülményei szempontjából és nemzetközi védelemre jogosult személyként való elismerése tekintetében az ország nem minősül biztonságos származási országnak a 2011/95/EU irányelvvel összhangban.

2.   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban további rendelkezéseket és szabályokat állapítanak meg a biztonságos származási ország elvének alkalmazására.

37. cikk

Harmadik országok biztonságos származási országgá nyilvánítása nemzeti szinten

1.   A tagállamok fenntarthatnak vagy bevezethetnek olyan jogszabályokat, amelyek a I. melléklettel összhangban lehetővé teszik, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálata céljából nemzeti szinten biztonságos származási országgokat határozzanak meg.

2.   A tagállamok rendszeresen felülvizsgálják az e cikkel összhangban biztonságos származási országnak nyilvánított harmadik országokban fennálló helyzetet.

3.   Széleskörű információs forrásokat kell alapul venni – különös tekintettel a más tagállamoktól, az EMTH-tól, az UNHCR-től, az Európa Tanácstól és más megfelelő nemzetközi szervezetektől származó információkra – annak felmérése során, hogy egy ország e cikkel összhangban biztonságos származási országnak minősül-e.

4.   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról az országokról, amelyeket e cikk rendelkezéseinek megfelelően biztonságos származási országnak nyilvánítottak.

38. cikk

A biztonságos harmadik ország elve

1.   A tagállamok csak akkor alkalmazhatják a biztonságos harmadik ország elvét, ha az illetékes hatóságok meggyőződtek arról, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személy az érintett harmadik országban az alábbi elvekkel összhangban levő bánásmódban részesül:

| a) | az életét és a szabadságát nem fenyegeti veszély faji, vallási, nemzetiségi vagy valamely társadalmi csoporthoz tartozás vagy politikai meggyőződés miatt; |
| --- | --- |

a)

az életét és a szabadságát nem fenyegeti veszély faji, vallási, nemzetiségi vagy valamely társadalmi csoporthoz tartozás vagy politikai meggyőződés miatt;

| b) | nem áll fenn a 2011/95/EU irányelvben meghatározott súlyos sérelem veszélye; |
| --- | --- |

b)

nem áll fenn a 2011/95/EU irányelvben meghatározott súlyos sérelem veszélye;

| c) | a genfi egyezménnyel összhangban tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

c)

a genfi egyezménnyel összhangban tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét;

| d) | tiszteletben tartják a nemzetközi jog azon szabályát, miszerint a kérelmező olyan ország területére nem utasítható ki, ahol kínzásnak, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak lenne kitéve; illetve |
| --- | --- |

d)

tiszteletben tartják a nemzetközi jog azon szabályát, miszerint a kérelmező olyan ország területére nem utasítható ki, ahol kínzásnak, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak lenne kitéve; illetve

| e) | a menekült jogállás kérelmezésének lehetősége biztosított, és a menekült jogállás megadása esetén biztosított a genfi egyezménnyel összhangban való védelem. |
| --- | --- |

e)

a menekült jogállás kérelmezésének lehetősége biztosított, és a menekült jogállás megadása esetén biztosított a genfi egyezménnyel összhangban való védelem.

2.   A biztonságos harmadik ország elve a nemzeti jog rendelkezéseinek függvényében alkalmazható, amelyek magukban foglalják:

| a) | a kérelmező és az érintett harmadik ország közötti kapcsolat fennállását előíró azon szabályokat, amelynek alapján ésszerűnek tűnik, hogy a kérelmező ebbe az országba menjen; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező és az érintett harmadik ország közötti kapcsolat fennállását előíró azon szabályokat, amelynek alapján ésszerűnek tűnik, hogy a kérelmező ebbe az országba menjen;

| b) | azokat a módszertani szabályokat, melyek segítségével az illetékes hatóságok meggyőződnek arról, hogy a biztonságos harmadik ország elve alkalmazható-e egy adott országra vagy egy adott menedékkérőre vonatkozóan. Az ilyen módszer magában foglalja az ország biztonságos voltának egy adott kérelmező vonatkozásában való eseti alapon történő megállapítását és/vagy az általában biztonságosnak minősített országok nemzeti szinten történő meghatározását; |
| --- | --- |

b)

azokat a módszertani szabályokat, melyek segítségével az illetékes hatóságok meggyőződnek arról, hogy a biztonságos harmadik ország elve alkalmazható-e egy adott országra vagy egy adott menedékkérőre vonatkozóan. Az ilyen módszer magában foglalja az ország biztonságos voltának egy adott kérelmező vonatkozásában való eseti alapon történő megállapítását és/vagy az általában biztonságosnak minősített országok nemzeti szinten történő meghatározását;

| c) | azokat a szabályokat, melyek a nemzetközi joggal összhangban megengedik annak egyedi elbírálását, hogy az érintett harmadik ország biztonságos-e egy adott menedékkérő számára, és amelyeknek a kérelmező számára lehetővé kell tenniük legalább azt, hogy kifogásolja a biztonságos harmadik ország elvének alkalmazását azon az alapon, hogy a harmadik ország sajátos körülményeit tekintve nem biztonságos. A kérelmező számára ugyancsak lehetővé teszik, hogy megtámadja a harmadik ország és közte lévő, az a) pont szerinti kapcsolat fennállását. |
| --- | --- |

c)

azokat a szabályokat, melyek a nemzetközi joggal összhangban megengedik annak egyedi elbírálását, hogy az érintett harmadik ország biztonságos-e egy adott menedékkérő számára, és amelyeknek a kérelmező számára lehetővé kell tenniük legalább azt, hogy kifogásolja a biztonságos harmadik ország elvének alkalmazását azon az alapon, hogy a harmadik ország sajátos körülményeit tekintve nem biztonságos. A kérelmező számára ugyancsak lehetővé teszik, hogy megtámadja a harmadik ország és közte lévő, az a) pont szerinti kapcsolat fennállását.

3.   A kizárólag az e cikk alapján meghozott határozatok végrehajtásakor a tagállamok:

| a) | a kérelmezőt megfelelően tájékoztatják; és |
| --- | --- |

a)

a kérelmezőt megfelelően tájékoztatják; és

| b) | a kérelmező számára kiállítanak egy dokumentumot, amely a harmadik ország hatóságait az illető ország nyelvén tájékoztatja, hogy a menedékjog iránti kérelmet érdemben nem vizsgálták. |
| --- | --- |

b)

a kérelmező számára kiállítanak egy dokumentumot, amely a harmadik ország hatóságait az illető ország nyelvén tájékoztatja, hogy a menedékjog iránti kérelmet érdemben nem vizsgálták.

4.   Amennyiben a harmadik ország a kérelmező számára nem engedélyezi a területére való belépést, a tagállamoknak a II. fejezetben leírt alapelvekkel és garanciákkal összhangban biztosítaniuk kell számára az eljárás megindításának lehetőségét.

5.   A tagállamok rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot azokról az országokról, amelyek vonatkozásában ez az elv e cikk rendelkezései értelmében alkalmazásra kerül.

39. cikk

Az európai biztonságos harmadik ország fogalma

(1)   A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmet és a kérelmező biztonságát különleges körülményeire való tekintettel nem, vagy csak részben vizsgálják meg a II. fejezetben meghatározott módon, ha az illetékes hatóság a tények alapján azt állapította meg, hogy a kérelmező egy, a (2) bekezdés értelmében biztonságos harmadik ország területéről kíván belépni, vagy lépett be illegálisan az ország területére.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában egy harmadik ország csak akkor tekinthető biztonságos harmadik országnak, ha:

| a) | a genfi egyezmény rendelkezéseit megerősítette és tiszteletben tartja mindenfajta földrajzi korlátozás nélkül; |
| --- | --- |

a)

a genfi egyezmény rendelkezéseit megerősítette és tiszteletben tartja mindenfajta földrajzi korlátozás nélkül;

| b) | jogszabályi előírásokon alapuló menekültügyi eljárással bír; továbbá |
| --- | --- |

b)

jogszabályi előírásokon alapuló menekültügyi eljárással bír; továbbá

| c) | megerősítette az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és tiszteletben tartja annak rendelkezéseit, beleértve a hatékony jogorvoslattal kapcsolatos szabályokat is. |
| --- | --- |

c)

megerősítette az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és tiszteletben tartja annak rendelkezéseit, beleértve a hatékony jogorvoslattal kapcsolatos szabályokat is.

(3)   A kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtámadja az európai biztonságos harmadik ország fogalmának alkalmazását azon az alapon, hogy az ország az ő különleges körülményeire tekintettel nem biztonságos.

(4)   Az érintett tagállamok a visszaküldés tilalmának elvével összhangban, beleértve a humanitárius vagy politikai okokból, illetve nemzetközi közjogi rendelkezésekből következő, az e cikk alkalmazása alóli kivételeket is, nemzeti jogukban meghatározzák az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtására és a határozatok következményeire vonatkozó részletes szabályokat.

(5)   A kizárólag az e cikk alapján meghozott határozatok végrehajtásakor az érintett tagállam:

| a) | a kérelmezőt megfelelően tájékoztatja; és |
| --- | --- |

a)

a kérelmezőt megfelelően tájékoztatja; és

| b) | a kérelmező számára kiállít egy dokumentumot, amelyben a harmadik ország hatóságait az illető ország nyelvén tájékoztatja, hogy a menedékjog iránti kérelmet érdemben nem vizsgálták. |
| --- | --- |

b)

a kérelmező számára kiállít egy dokumentumot, amelyben a harmadik ország hatóságait az illető ország nyelvén tájékoztatja, hogy a menedékjog iránti kérelmet érdemben nem vizsgálták.

(6)   Amennyiben a biztonságos harmadik ország nem fogadja vissza a szóban forgó kérelmezőt, a tagállam a II. fejezetben meghatározott alapelvekkel és garanciákkal összhangban hozzáférést biztosít a menedékjog iránti kérelem elbírálására irányuló eljáráshoz.

(7)   A tagállamok rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot azokról az országokról, amelyek vonatkozásában ezt az elvet e cikk értelmében alkalmazzák.

IV. SZAKASZ

40. cikk

Ismételt kérelem

1.   Ha egy tagállamban egy személy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, és ezt követően ugyanabban a tagállamban további előterjesztéseket vagy ismételt kérelmet nyújt be, a tagállam ezeket a további előterjesztéseket vagy az ismételt kérelem elemeit a korábbi kérelem elbírálásának vagy a felülvizsgálat, illetve fellebbezés alatt álló határozat elbírálásának keretei között bírálja el, amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóságok e keretek között számításba vehetik és mérlegelhetik a további előterjesztések vagy ismételt kérelem valamennyi elemét.

2.   A nemzetközi védelem iránti kérelemnek a 33. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján történő elfogadhatóságát megállapító határozat meghozatal céljából az ismételt nemzetközi védelem iránti kérelmet mindenekelőtt előzetes elfogadhatósági vizsgálatnak kell alávetni a tekintetben, hogyfelmerültek-e, vagy a kérelmező előadott-e olyan, a vizsgálattal kapcsolatos új körülményeket vagy tényeket, amelyek alapján a kérelmező a 2011/95/EU irányelv értelmében nemzetközi védelemre jogosultnak minősül.

3.   Amennyiben a (2) bekezdésben említett előzetes elfogadhatósági vizsgálat megállapítja, hogy olyan új körülmények vagy tények merültek fel, vagy a kérelmező olyan új körülményeket vagy tényeket adott elő, amelyek jelentősen növelik annak valószínűségét, hogy a 2011/95/EU irányelv értelmében a kérelmező nemzetközi védelemre jogosult személynek minősül, a kérelmet a II. fejezettel összhangban tovább kell vizsgálni. A tagállamok az ismételt kérelem további vizsgálatának más okait is meghatározhatják.

4.   A tagállam rendelkezhet úgy is, hogy csak azokban az esetekben vizsgálja tovább a kérelmet, ha az érintett kérelmező rajta kívül álló ok miatt az előző eljárásban nem volt képes az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott helyzeteket kihasználni, különösen a 46. cikk alapján a hatékony jogorvoslathoz fűződő jogának gyakorlása útján.

5.   Amennyiben az ismételt kérelmet e cikk értelmében nem vizsgálják tovább, a 33. cikk (2) bekezdésének d) pontjával összhangban elfogadhatatlannak minősül.

6.   Az e cikkben említett eljárás akkor is alkalmazható, ha:

| a) | egy eltartott személy kérelmet nyújtott be azt követően, hogy a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban hozzájárult ahhoz, hogy ügye az ő nevében benyújtott kérelem részét képezze, és/vagy |
| --- | --- |

a)

egy eltartott személy kérelmet nyújtott be azt követően, hogy a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban hozzájárult ahhoz, hogy ügye az ő nevében benyújtott kérelem részét képezze, és/vagy

| b) | egy nem házas kiskorú kérelmet nyújt be azt követően, ahogy a 7. cikk (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a nevében kérelmet nyújtottak be. |
| --- | --- |

b)

egy nem házas kiskorú kérelmet nyújt be azt követően, ahogy a 7. cikk (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a nevében kérelmet nyújtottak be.

A fenti esetekben a (2) bekezdésben említett előzetes elfogadhatósági vizsgálat során meg kell vizsgálni, hogy vannak-e olyan, az eltartott vagy a nem házas kiskorú helyzetével kapcsolatos tények, amelyek indokolják a külön kérelem benyújtását.

7.   Amennyiben egy, a .../.../EU rendelet (27) szerinti átadási határozat hatálya alá tartozó személy az átadó tagállamban további előterjesztéseket vagy ismételt kérelmet nyújt be, ezen előterjesztéseket vagy ismételt kérelmeket az említett rendelet szerinti felelős tagállam vizsgálja meg ezen irányelvvel összhangban.

41. cikk

A tagállamban maradás joga alóli kivételek ismételt kérelmek esetén

1.   A tagállamok kivételt tehetnek a területükön maradáshoz való jog alól, amennyiben az adott személy:

| a) | csak azért nyújtott be első alkalommal olyan ismételt kérelmet, amelyet a 40. cikk (5) bekezdésével összhangban nem vizsgálnak tovább, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa egy olyan határozat végrehajtását, amely a tagállamból való azonnali kiutasítását eredményezné, vagy |
| --- | --- |

a)

csak azért nyújtott be első alkalommal olyan ismételt kérelmet, amelyet a 40. cikk (5) bekezdésével összhangban nem vizsgálnak tovább, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa egy olyan határozat végrehajtását, amely a tagállamból való azonnali kiutasítását eredményezné, vagy

| b) | az első ismételt kérelmet a 40. cikk (5) bekezdése alapján elfogadhatatlannak minősítő jogerős határozatot vagy a kérelmet megalapozatlansága miatt elutasító jogerős határozatot követően ugyanabban a tagállamban ismételten nemzetközi védelemért folyamodik, |
| --- | --- |

b)

az első ismételt kérelmet a 40. cikk (5) bekezdése alapján elfogadhatatlannak minősítő jogerős határozatot vagy a kérelmet megalapozatlansága miatt elutasító jogerős határozatot követően ugyanabban a tagállamban ismételten nemzetközi védelemért folyamodik,

A tagállamok csak akkor élhetnek e kivétellel, ha az eljáró hatóság úgy véli, hogy a kiutasítási határozat nem okoz az adott tagállam nemzetközi és uniós kötelezettségeit sértő közvetlen vagy közvetett visszaküldést (refoulement).

2.   Az (1) bekezdésben említett esetekben a tagállamoknak arra is lehetőségük van, hogy:

| a) | a nemzeti joggal összhangban eltérjenek a gyorsított eljárásokban rendszerint alkalmazott határidőktől, amennyiben a vizsgálati eljárást a 31. cikk (8) bekezdésének g) pontjával összhangban felgyorsítják |
| --- | --- |

a)

a nemzeti joggal összhangban eltérjenek a gyorsított eljárásokban rendszerint alkalmazott határidőktől, amennyiben a vizsgálati eljárást a 31. cikk (8) bekezdésének g) pontjával összhangban felgyorsítják

| b) | a nemzeti joggal összhangban eltérjenek a 33. és 34. cikkben előírt, az elfogadhatósági eljárásokban rendszerint alkalmazott határidőktől; és/vagy |
| --- | --- |

b)

a nemzeti joggal összhangban eltérjenek a 33. és 34. cikkben előírt, az elfogadhatósági eljárásokban rendszerint alkalmazott határidőktől; és/vagy

| c) | eltérjenek a 46. cikk (8) bekezdésétől. |
| --- | --- |

c)

eltérjenek a 46. cikk (8) bekezdésétől.

42. cikk

Eljárási szabályok

1.   A tagállamok biztosítják, hogy azon kérelmezők, akiknek a kérelmét a 40. cikk értelmében előzetes elfogadhatósági eljárásnak vetették alá, élhessenek a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott garanciákkal.

2.   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban szabályozhatják a 40. cikk szerinti előzetes elfogadhatósági eljárást. E szabályozás többek között:

| a) | kötelezheti az érintett kérelmezőt arra, hogy nevezzen meg olyan tényeket, vagy szolgáltasson olyan bizonyítékokat, amelyek indokolják az új eljárást; |
| --- | --- |

a)

kötelezheti az érintett kérelmezőt arra, hogy nevezzen meg olyan tényeket, vagy szolgáltasson olyan bizonyítékokat, amelyek indokolják az új eljárást;

| b) | lehetővé teheti, hogy az előzetes elfogadhatósági eljárást – a 40. cikk (6) bekezdésében említett esetek kivételével – kizárólag a rendelkezésre álló írásos beadványok alapján, a személyes meghallgatás mellőzésével folytassák le. |
| --- | --- |

b)

lehetővé teheti, hogy az előzetes elfogadhatósági eljárást – a 40. cikk (6) bekezdésében említett esetek kivételével – kizárólag a rendelkezésre álló írásos beadványok alapján, a személyes meghallgatás mellőzésével folytassák le.

E szabályok nem akadályozhatják meg a kérelmező új eljáráshoz való hozzáférését, és nem eredményezhetik az ilyen hozzáférés tényleges meghiúsulását vagy súlyos korlátozását.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőt megfelelő módon tájékoztatják az előzetes elfogadhatósági eljárás eredményéről, és abban az esetben, ha a kérelem további vizsgálatára nem kerül sor, ennek okáról, és a határozat felülvizsgálatának, illetve a fellebbezés benyújtásának lehetőségeiről.

V. SZAKASZ

43. cikk

A határon folytatott eljárások

1.   A tagállamok a II. fejezet alapelveivel és garanciáival összhangban eljárásokat állapíthatnak meg annak érdekében, hogy a tagállam határán vagy tranzitzónáiban döntést hozhassanak:

| a) | a 33. cikk alapján ott benyújtott kérelmek elfogadhatósága tárgyában; és/vagy |
| --- | --- |

a)

a 33. cikk alapján ott benyújtott kérelmek elfogadhatósága tárgyában; és/vagy

| b) | a 31. cikk (8) bekezdése szerinti eljárásban vizsgált kérelem érdemét illetően. |
| --- | --- |

b)

a 31. cikk (8) bekezdése szerinti eljárásban vizsgált kérelem érdemét illetően.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott eljárás keretei között a döntéshozatalra ésszerű időn belül kerül sor. Ha a döntés négy héten belül nem születik meg, a kérelmező részére az országba való belépést engedélyezni kell annak érdekében, hogy kérelmét ezen irányelv egyéb rendelkezéseivel összhangban bírálhassák el.

3.   Nagyszámú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy érkezése esetén, akik nemzetközi védelem iránti kérelmüket a tagállam határán vagy tranzitzónájában nyújtják be, és amely a gyakorlatban lehetetlenné teszi az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazását, ezek az eljárások abban az esetben is alkalmazhatók, ha és ameddig e harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek rendes elhelyezésére a határ vagy a tranzitzóna közelében kerül sor.

IV. FEJEZET

A NEMZETKÖZI VÉDELEM VISSZAVONÁSÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁSOK

44. cikk

A nemzetközi védelem visszavonása

A tagállamok biztosítják, hogy egy adott személy esetében a nemzetközi védelem visszavonására irányuló eljárás megindítható, ha olyan új elemek vagy tények merülnek fel, amelyek indokolttá teszik az érintett személy nemzetközi védelme érvényességének újbóli megvizsgálását.

45. cikk

Eljárási szabályok

1.   Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nemzetközi védelme visszavonását veszi fontolóra a 2011/95/EU irányelv 14. vagy 19. cikkével összhangban, a tagállamok az alábbi garanciákat biztosítják az érintett személy számára:

| a) | írásbeli tájékoztatást kapjon arról, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság újra megvizsgálja nemzetközi védelemre való jogosultságát, valamint ennek okáról; és |
| --- | --- |

a)

írásbeli tájékoztatást kapjon arról, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság újra megvizsgálja nemzetközi védelemre való jogosultságát, valamint ennek okáról; és

| b) | lehetőséget kapjon a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és a 14., 15., 16. és 17. cikkel összhangban lévő személyes meghallgatás során vagy egy írásos nyilatkozatban előterjeszteni azokat az okokat, amelyek miatt a nemzetközi védelmét nem lehet visszavonni. |
| --- | --- |

b)

lehetőséget kapjon a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és a 14., 15., 16. és 17. cikkel összhangban lévő személyes meghallgatás során vagy egy írásos nyilatkozatban előterjeszteni azokat az okokat, amelyek miatt a nemzetközi védelmét nem lehet visszavonni.

2.   Ezen túlmenően a tagállamok az (1) bekezdésben előírt eljárás keretében biztosítják, hogy:

| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság különböző forrásokból – például adott esetben az EMTH-tól és az UNHCR-től – pontos és naprakész információt kaphasson az érintett személy származási országában fennálló általános helyzetről; és |
| --- | --- |

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság különböző forrásokból – például adott esetben az EMTH-tól és az UNHCR-től – pontos és naprakész információt kaphasson az érintett személy származási országában fennálló általános helyzetről; és

| b) | amennyiben egyedi esetben folyik információgyűjtés a nemzetközi védelem felülvizsgálata érdekében, ezt ne az érintettet üldöző személy(ek)től vagy a súlyos sérelem elkövetőjétől (elkövetőitől) szerezzék be oly módon, amelynek eredményeként az utóbbiak közvetlen tájékoztatást kapnak arról, hogy az érintett kérelmező olyan nemzetközi védelemben részesülő személy, akinek jogállását felülvizsgálják, és ne veszélyeztessék a kérelmező és/vagy eltartottjai testi épségét, vagy a még a származási országban élő családtagjainak szabadságát és biztonságát. |
| --- | --- |

b)

amennyiben egyedi esetben folyik információgyűjtés a nemzetközi védelem felülvizsgálata érdekében, ezt ne az érintettet üldöző személy(ek)től vagy a súlyos sérelem elkövetőjétől (elkövetőitől) szerezzék be oly módon, amelynek eredményeként az utóbbiak közvetlen tájékoztatást kapnak arról, hogy az érintett kérelmező olyan nemzetközi védelemben részesülő személy, akinek jogállását felülvizsgálják, és ne veszélyeztessék a kérelmező és/vagy eltartottjai testi épségét, vagy a még a származási országban élő családtagjainak szabadságát és biztonságát.

3.   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság a nemzetközi védelem visszavonásáról szóló határozatát írásba foglalja. A határozatnak tartalmaznia kell a ténybeli és jogi indokolást, és írásbeli tájékoztatással kell szolgálnia arról is, hogy a határozat ellen hogyan lehet jogorvoslattal élni.

4.   Amint a hatáskörrel rendelkező hatóság meghozta a nemzetközi védelem visszavonásáról szóló határozatát, a 20. cikk, 22. cikk a 23. cikk (1) bekezdése és a 29. cikk egyaránt alkalmazandók.

5.   E cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok úgy is határozhatnak, hogy a nemzetközi védelem a törvény erejénél fogva megszűnik, ha a nemzetközi védelemben részesülő személy arról egyértelműen lemondott. A tagállamok arról is rendelkezhetnek, hogy a nemzetközi védelem a törvény erejénél fogva megszűnik, ha a nemzetközi védelemben részesülő személy a szóban forgó tagállam állampolgárává válik.

V. FEJEZET

FELLEBBEZÉSI ELJÁRÁSOK

46. cikk

A hatékony jogorvoslathoz való jog

1.   A tagállamok biztosítják a kérelmezők részére a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot az alábbiakkal szemben:

| a) | a nemzetközi védelem iránti kérelem ügyében hozott határozat tárgyában, beleértve, ha a határozat:






  i. | a menekült jogállás és/vagy kiegészítő védelmi jogállás tekintetében megalapozatlannak ítéli a kérelmet; |
| --- | --- | --- |

a)

a nemzetközi védelem iránti kérelem ügyében hozott határozat tárgyában, beleértve, ha a határozat:

i.

a menekült jogállás és/vagy kiegészítő védelmi jogállás tekintetében megalapozatlannak ítéli a kérelmet;

| ii. | a 33. cikk (2) bekezdése alapján a kérelem elfogadhatatlanságát állapítja meg; |
| --- | --- |

ii.

a 33. cikk (2) bekezdése alapján a kérelem elfogadhatatlanságát állapítja meg;

| iii. | meghozatalára a 43. cikk (1) bekezdésében meghatározott módon a tagállam határán vagy tranzitzónáiban kerül sor; |
| --- | --- |

iii.

meghozatalára a 43. cikk (1) bekezdésében meghatározott módon a tagállam határán vagy tranzitzónáiban kerül sor;

| iv. | azt állapítja meg, hogy nem folytatják le a 39. cikk szerinti vizsgálatot. |
| --- | --- |

iv.

azt állapítja meg, hogy nem folytatják le a 39. cikk szerinti vizsgálatot.

| b) | a menedékjog iránti kérelem újravizsgálásának megtagadása a 27. és 28.. cikk alapján történt lezárását követően; |
| --- | --- |

b)

a menedékjog iránti kérelem újravizsgálásának megtagadása a 27. és 28.. cikk alapján történt lezárását követően;

| c) | a nemzetközi védelem visszavonását kimondó határozat a 45. cikk értelmében. |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi védelem visszavonását kimondó határozat a 45. cikk értelmében.

2.   A tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság által kiegészítő védelemre jogosultként elismert személyeknek joguk van az (1) bekezdés szerinti hatékony jogorvoslathoz a menekült jogállás tekintetében kérelmüket megalapozatlannak ítélő határozattal szemben.

E cikk (1) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül, amennyiben a valamely tagállam által nyújtott kiegészítő védelmi jogállás ugyanazon jogokkal és kedvezményekkel jár, mint az uniós és nemzeti jog szerinti menekültstátusz, az adott tagállamnak lehetősége van arra, hogy elfogadhatatlannak minősítse a menekült jogállás tekintetében a kérelmet megalapozatlannak ítélő határozat elleni fellebbezést azon az alapon, hogy a kérelmezőnek nem fűződik kellő érdeke az eljárás folytatásához.

3.   Az (1) bekezdésnek való megfelelés érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a hatékony jogorvoslat mind a tények, mind a jogi szempontok teljes körű és ex nunc megvizsgálását tartalmazza – ideértve adott esetben a nemzetközi védelem iránti igényeknek a(z) 2011/95/EU irányelv szerinti vizsgálatát is –, legalább az elsőfokú bíróság előtti fellebbezési eljárásokban.

4.   A tagállamok meghatározzák a kérelmező által az (1) bekezdés szerinti hatékony jogorvoslathoz fűződő jog gyakorlásához szükséges ésszerű határidőket és egyéb szabályokat. E határidők nem tehetik lehetetlenné vagy nem nehezítik meg túlságosan a joggyakorlást.

A tagállamok a 43. cikk szerint hozott határozatok hivatalból történő felülvizsgálatáról is rendelkezhetnek.

5.   A (6) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok lehetővé teszik a kérelmező számára, hogy a területén maradjon mindaddig, amíg le nem jár a kérelmező hatékony jogorvoslathoz való jogának gyakorlására adott határidő, és amennyiben a kérelmező a határidőn belül élt ezen jogával, a jogorvoslati kérelem elbírálásáig.

6.   Egy olyan határozat esetében, amely:

| a) | egy kérelmet a 32. cikk (2) bekezdésével összhangban nyilvánvalóan megalapozatlannak vagy a 31. cikk (8) bekezdésével összhangban elvégzett vizsgálatot követően megalapozatlannak minősít, kivéve azon eseteket, mikor e határozatok a 31. cikk (8) bekezdésének h) pontjában említett körülményeken alapulnak; |
| --- | --- |

a)

egy kérelmet a 32. cikk (2) bekezdésével összhangban nyilvánvalóan megalapozatlannak vagy a 31. cikk (8) bekezdésével összhangban elvégzett vizsgálatot követően megalapozatlannak minősít, kivéve azon eseteket, mikor e határozatok a 31. cikk (8) bekezdésének h) pontjában említett körülményeken alapulnak;

| b) | egy kérelmet a 33. cikk (2) bekezdésének a), b) vagy d) pontjával összhangban megalapozatlannak minősít; |
| --- | --- |

b)

egy kérelmet a 33. cikk (2) bekezdésének a), b) vagy d) pontjával összhangban megalapozatlannak minősít;

| c) | az eljárásnak a 28. cikk szerinti megszüntetését követően elutasítja a kérelmező ügyének újbóli megnyitását; vagy |
| --- | --- |

c)

az eljárásnak a 28. cikk szerinti megszüntetését követően elutasítja a kérelmező ügyének újbóli megnyitását; vagy

| d) | nem vizsgálja meg vagy nem teljeskörűen vizsgálja meg a kérelmet a 39. cikkel összhangban, |
| --- | --- |

d)

nem vizsgálja meg vagy nem teljeskörűen vizsgálja meg a kérelmet a 39. cikkel összhangban,

a bíróság – az érintett kérelmező kérésére vagy hivatalból – döntést hozhat arról, hogy a kérelmező a tagállam területén maradhat-e, ha a határozat célja a kérelmezőnek a tagállam területén maradáshoz való jogának megszüntetése és amennyiben ilyen esetekben a nemzeti jogszabályok nem írják elő, hogy a kérelmezőnek jogában áll a tagállamban maradni a jogorvoslati kérelem elbírálásáig.

7.   A (6) bekezdés csak a 43. cikkben említett eljárásokra alkalmazandó, amennyiben:

| a) | a kérelmezőnek biztosítják a szükséges tolmácsolást, jogi segítségnyújtást és legalább egy hetet arra, hogy elkészítse a kérelmet és a bíróság elé terjessze azokat az érveket, amelyek alapján engedélyezhető számára, hogy a tagállamban maradjon a jogorvoslati kérelem elbírálásáig; és |
| --- | --- |

a)

a kérelmezőnek biztosítják a szükséges tolmácsolást, jogi segítségnyújtást és legalább egy hetet arra, hogy elkészítse a kérelmet és a bíróság elé terjessze azokat az érveket, amelyek alapján engedélyezhető számára, hogy a tagállamban maradjon a jogorvoslati kérelem elbírálásáig; és

| b) | a kérelemnek a (6) bekezdésben említett vizsgálata során a bíróság tényszerűen és jogilag megvizsgálja az eljáró hatóság elutasító határozatát. |
| --- | --- |

b)

a kérelemnek a (6) bekezdésben említett vizsgálata során a bíróság tényszerűen és jogilag megvizsgálja az eljáró hatóság elutasító határozatát.

Ha az a) és b) pontban említett feltételek nem teljesülnek, az (5) bekezdés alkalmazandó.

8.   A tagállamok lehetővé teszik a kérelmező számára, hogy a (6) és (7) bekezdésben említett eljárás – azaz az arról szóló döntéshozatal, hogy a kérelmező a tagállam területén maradhat-e vagy sem – befejezéséig területükön maradjon.

9.   Az (5), (6) és (7) bekezdést a(z) .../..../EU (28) rendelet 26. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni.

10.   A tagállamok határidőt állapíthatnak meg az (1) bekezdés szerinti bíróság számára az eljáró hatóság határozatának felülvizsgálatára.

11.   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban meghatározhatják azokat a feltételeket is, amelyek alapján feltételezhető, hogy a kérelmező hallgatólagosan visszavonta az (1) bekezdés szerinti jogorvoslat iránti kérelmét vagy attól elállt, valamint az ehhez kapcsolódó eljárási szabályokat.

VI. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

47. cikk

A határozatok hatóság általi megtámadása

Ez az irányelv nem érinti a hatóságoknak azt azon lehetőségét, hogy a nemzeti jogszabályok szerint megtámadhassák a közigazgatási és/vagy bírósági határozatokat.

48. cikk

Titoktartás

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv rendelkezéseit végrehajtó hatóságokat a feladataik teljesítése során tudomásukra jutott valamennyi információ vonatkozásában kösse a titoktartás a nemzeti jogban meghatározott elve.

49. cikk

Együttműködés

Minden tagállam kijelöl egy nemzeti kapcsolattartót, és ennek címét megküldi a Bizottságnak. A Bizottság ezen információt közli a többi tagállammal.

A tagállamok a Bizottsággal összeköttetésben minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok között közvetlen együttműködést és információcserét hozzanak létre.

A 6. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében és a 31. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett intézkedések alkalmazásakor a tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, amint ezen különleges intézkedések alkalmazásának indokai megszűnnek, de legalább évente. E tájékoztatásnak lehetőség szerint adatokat kell tartalmaznia arról is, hogy az adott időszakban feldolgozott kérelmek hány százalékánál alkalmaztak eltérést.

50. cikk

Jelentés

A Bizottság legkésőbb ...-ig (29) jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára ezen irányelv alkalmazásáról, és javaslatot tesz a szükséges módosításokra. A tagállamok a Bizottság részére minden olyan információt megküldenek, amely a jelentése összeállításához megfelelő lehet. A jelentés benyújtását követően a Bizottság legalább ötévenként jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazásáról.

A Bizottság az első jelentésben beszámol a 17. cikk alkalmazásáról és a személyes meghallgatásról készült jegyzőkönyvvel kapcsolatban használt különböző eszközökről is.

51. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

1.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1–30. cikknek, a 31. cikk (1), (2), (6), (7), (8) és (9) bekezdésének, a 32–46. cikknek, a 49. és 50. cikknek és az I. mellékletnek legkésőbb ...-ig (30) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

2.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 31. cikk (3), (4) és (5) bekezdésének legkésőbb ...-ig (31) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

3.   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) és a (2) bekezdésben előírt rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. Tartalmazniuk kell továbbá egy olyan nyilatkozatot, hogy a meglévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben szereplő, az ezen irányelv által hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell tekinteni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

4.   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

52. cikk

Átmeneti rendelkezések

A tagállamok az 51. cikk (1) bekezdésében meghatározott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzák a ... (30) -tól/-től kezdve vagy annál korábban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmekre és nemzetközi védelem visszavonására irányuló eljárásokra. A ... (30) előtt benyújtott kérelmekre és az említett időpont előtt kezdeményezett, a menekült jogállás visszavonására irányuló eljárásokra a 2005/85/EK irányelv szerint elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések irányadók.

A tagállamok az 51. cikk (2) bekezdésében említett törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzák a ... (31) -tól/-től kezdve vagy annál korábban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmekre. Az említett időpont előtt benyújtott kérelmekre a 2005/85/EK irányelv szerinti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések irányadók.

53. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2005/85/EK irányelv ...-ával/-ével (32) hatályát veszti az ezen irányelv hatálya alá tartozó tagállamok tekintetében, a II. melléklet B. részében az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozóan meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

54. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 47. és 48. cikket ...-tól/-től (32) kell alkalmazni.

55. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 24., 2012.1.28., 79. o.

1

(2)  HL C ...

2

(3)  Az Európai Parlament 2011. április 6-i álláspontja (HL C 296.E, 2012.10.2., 184. o) és a Tanács 2013. június 6-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

3

(4)  HL L 326., 2005.12.13., 13. o.

4

(5)  HL L 337., 2011.12.20., 9. o.

5

(6)  HL: Kérem, illessze be a 14654/1/12 REV 1 sz. dokumentumban szereplő irányelv számát, időpontját és közzétételi hivatkozását (befogadási feltételekről szóló irányelv).

6

(7)  HL L ...

7

(8)  HL L 132., 2010.5.29., 11. o.

8

(9)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

9

(10)  HL: Kérem, illessze be a 15605/1/12 REV 1 sz. dokumentumban szereplő irányelv számát, időpontját és közzétételi hivatkozását (dublini rendelet).

10

(11)  HL L ...

11

(12)  HL: Kérem, illessze be az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet számát (dublini rendelet)

12

(13)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

13

(14)  HL: Kérem, illessze be az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet számát (dublini rendelet)

14

(15)  HL L 348., 2008.12.24., 98.o.

15

(16)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/584/JHA kerethatározata az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

16

(17)  HL: Kérem, illessze be (27) preambulumbekezdésben szereplő irányelv számát (befogadási feltételekről szóló irányelv).

17

(18)  HL: Kérem, illessze be (27) preambulumbekezdésben szereplő irányelv számát (befogadási feltételekről szóló irányelv).

18

(19)  HL: Kérem, illessze be (27) preambulumbekezdésben szereplő irányelv számát (befogadási feltételekről szóló irányelv).

19

(20)  HL: Kérem, illessze be (27) preambulumbekezdésben szereplő irányelv számát (befogadási feltételekről szóló irányelv).

20

(21)  HL: Kérem, illessze be az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet számát (dublini rendelet)

21

(22)  HL: Kérem, illessze be az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet számát (dublini rendelet)

22

(23)  HL: Kérem, illessze be (27) preambulumbekezdésben szereplő irányelv számát (befogadási feltételekről szóló irányelv).

23

(24)  HL: Kérem, illessze be a PE-CONS 17/13 sz. dokumentumban szereplő rendelet számát, időpontját és közzétételi hivatkozását (Eurodac rendelet).

24

(25)  HL L ..

25

(26)  HL: Kérem, illessze be az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet számát (dublini rendelet)

26

(27)  HL: Kérem, illessze be az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet számát (dublini rendelet)

27

(28)  HL: Kérem, illessze be: az (53) preambulumbekezdésben szereplő rendelet száma (dublini rendelet).

28

(29)  HL: Kérem, illessze be: az ezen irányelv hatálybalépésétől számított négy év.

29

(30)  HL: Kérem, illessze be: az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év.

30

(31)  HL: Kérem, illessze be: az ezen irányelv hatálybalépésétől számított öt év.

31

(32)  HL: Kérem, illessze be: az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év.

32

---

I. MELLÉKLET

A biztonságos származási országok kijelölése a 37.cikk (1) bekezdésének alkalmazásában

Egy ország akkor tekinthető biztonságos származási országnak, ha a jogi helyzete és a demokratikus rendszerben való jogalkalmazás helyzete és az általános politikai körülmények alapján kimutatható, hogy általában és következetesen nem tapasztalható a 2011/95/EU irányelv 9. cikkében meghatározott üldöztetés; nem alkalmaznak kínzást, sem kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést;

E vizsgálat elkészítése során számításba kell venni többek között azt, hogy milyen mértékben nyújtanak védelmet üldöztetés, vagy embertelen bánásmód ellen:

| a) | az ország vonatkozó törvényei és jogszabályai, és alkalmazásuk módja; |
| --- | --- |

a)

az ország vonatkozó törvényei és jogszabályai, és alkalmazásuk módja;

| b) | az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben és/vagy a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányban és/vagy az Egyesült Nemzetek kínzás elleni egyezményében meghatározott emberi jogok és szabadságok tiszteletben tartása, különösen az olyan jogoké, amelyektől az említett európai egyezmény 15. cikkének (2) bekezdése alapján nem lehet eltérni; |
| --- | --- |

b)

az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben és/vagy a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányban és/vagy az Egyesült Nemzetek kínzás elleni egyezményében meghatározott emberi jogok és szabadságok tiszteletben tartása, különösen az olyan jogoké, amelyektől az említett európai egyezmény 15. cikkének (2) bekezdése alapján nem lehet eltérni;

| c) | a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartása a genfi egyezménnyel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartása a genfi egyezménnyel összhangban;

| d) | az e jogok és szabadságok megsértése elleni hatékony jogorvoslati rendszer biztosítása útján. |
| --- | --- |

d)

az e jogok és szabadságok megsértése elleni hatékony jogorvoslati rendszer biztosítása útján.

---

II. MELLÉKLET

A. rész

A hatályon kívül helyezett irányelv

(lásd a 53. cikket)

| A Tanács 2005/85/EK irányelve | (HL L 326., 2005.12.13., 13. o.) |
| --- | --- |

A Tanács 2005/85/EK irányelve

(HL L 326., 2005.12.13., 13. o.)

B. rész

A nemzeti jogba történő átültetés határideje

(lásd a 51. cikket)

| Irányelv | Átültetési határidők |
| --- | --- |
| 2005/85/EK | Első határidő: 2007. december 1.
  Második határidő: 2008. december 1. |

Irányelv

Átültetési határidők

2005/85/EK

Első határidő: 2007. december 1.

Második határidő: 2008. december 1.

---

III. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2005/85/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, a)–c) pont | 2. cikk, a)–c) pont |
| — | 2. cikk, d) pont |
| 2. cikk, d)–f) pont | 2. cikk, e)–g) pont |
| — | 2. cikk, h)–i) pont |
| 2. cikk, g) pont | 2. cikk, j) pont |
| — | 2. cikk, k)–l) pont |
| 2. cikk, h)–k) pont | 2. cikk, m)–p) pont |
| — | 2. cikk, q) pont |
| 3. cikk, (1) és (2) bekezdése | 3. cikk, (1) és (2) bekezdése |
| 3. cikk, (3) bekezdés | — |
| 3. cikk, (4) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | — |
| 4. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 4. cikk, (2) bekezdés, a) pont |
| 4. cikk, (2) bekezdés, b)–d) pont | — |
| 4. cikk, (2) bekezdés, e) pont | 4. cikk, (2) bekezdés, b) pont |
| 4. cikk, (2) bekezdés, f) pont | — |
| — | 4. cikk, (3) bekezdés |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 4. cikk, (4) bekezdés |
| — | 4. cikk, (5) bekezdés |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk, (1) bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| — | 6. cikk, (2)–(4) bekezdés |
| 6. cikk, (2) és (3) bekezdés | 7. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 7. cikk, (3) bekezdés |
| — | 7. cikk, (4) bekezdés |
| 6. cikk, (4) bekezdés | 7. cikk, (5) bekezdés |
| 6. cikk, (5) bekezdés | — |
| — | 8. cikk |
| 7. cikk, (1) és (2) bekezdése | 9. cikk, (1) és (2) bekezdése |
| — | 9. cikk, (3) bekezdés |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, (1) bekezdés |
| — | 10. cikk, (2) bekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés, a)–c) pont | 10. cikk, (3) bekezdés, a)–c) pont |
| — | 10. cikk, (3) bekezdés, d) pont |
| 8. cikk, (3) és (4) bekezdés | 10. cikk, (4) és (5) bekezdés |
| 9. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| 9. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | — |
| 9. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 9. cikk, (3) bekezdés | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés, a)–c) pont | 12. cikk, (1) bekezdés, a)–c) pont |
| — | 12. cikk, (1) bekezdés, d) pont |
| 10. cikk, (1) bekezdés, d) és e) pont | a 12. cikk, (1) bekezdés, e) és f) pont |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 12. cikk, (2) bekezdés |
| 11. cikk | 13. cikk |
| 12. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 12. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | — |
| — | 14. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 12. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés, negyedik albekezdés |
| 12. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 14. cikk, (2) bekezdés, a) pont |
| 12. cikk, (2) bekezdés, b) pont | — |
| 12. cikk, (2) bekezdés, c) pont | — |
| 12. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés | 14. cikk, (2) bekezdés, b) pont |
| 12. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés | 14. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 12. cikk, (4)–(6) bekezdés | 14. cikk, (3)–(5) bekezdés |
| 13. cikk, (1) és (2) bekezdése | 15. cikk, (1) és (2) bekezdése |
| 13. cikk, (3) bekezdés, a) pont | 15. cikk, (3) bekezdés, a) pont |
| — | 15. cikk, (3) bekezdés, b) pont |
| 13. cikk, (3) bekezdés, b) pont | 15. cikk, (3) bekezdés, c) pont |
| — | 15. cikk, (3) bekezdés, d) pont |
| — | 15. cikk, (3) bekezdés, e) pont |
| 13. cikk, (4) bekezdés | 15. cikk, (4) bekezdés |
| 13. cikk, (5) bekezdés | — |
| — | 16. cikk |
| 14. cikk | — |
| — | 17. cikk |
| — | 18. cikk |
| — | 19. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 22. cikk, (1) bekezdés |
| 15. cikk, (2) bekezdés | 20. cikk, (1) bekezdés |
| — | 20. cikk, (2)–(4) bekezdés |
| — | 21. cikk, (1) bekezdés |
| 15. cikk, (3) bekezdés, a) pont | — |
| 15. cikk, (3) bekezdés, b) és c) pont | 21. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont |
| 15. cikk, (3) bekezdés, d) pont | — |
| 15. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés | — |
| 15. cikk, (4)–(6) bekezdés | 21. cikk, (3)–(5) bekezdés |
| — | 22. cikk, (2) bekezdés |
| 16. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 23. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 16. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, első mondat | 23. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, bevezető fordulat |
| — | 23. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 16. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, második mondat | 23. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 16. cikk, (2) bekezdés, első mondat | 23. cikk, (2) bekezdés |
| 16. cikk, (2) bekezdés, második mondat | — |
| — | 23. cikk, (3) bekezdés |
| 16. cikk, (3) bekezdés | 23. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés |
| 16. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés | — |
| 16. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 23. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| — | 24. cikk |
| 17. cikk, (1) bekezdés | 25. cikk, (1) bekezdés |
| 17. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 25. cikk, (2) bekezdés |
| 17. cikk, (2) bekezdés, b) és c) pont | — |
| 17. cikk, (3) bekezdés | — |
| 17. cikk, (4) bekezdés | 25. cikk, (3) bekezdés |
| — | 25. cikk, (4) bekezdés |
| 17. cikk, (5) bekezdés | 25. cikk, (5) bekezdés |
| — | 25. cikk, (6) bekezdés |
| 17. cikk, (6) bekezdés | 25. cikk, (7) bekezdés |
| 18. cikk | 26. cikk |
| 19. cikk | 27. cikk |
| 20. cikk (1) és (2) bekezdése | 28. cikk (1) és (2) bekezdése |
| — | 28. cikk, (3) bekezdés |
| 21. cikk | 29. cikk |
| 22. cikk | 30. cikk |
| 23. cikk, (1) bekezdés | 31. cikk, (1) bekezdés |
| 23. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 31. cikk, (2) bekezdés |
| — | 31. cikk, (3) bekezdés |
| — | 31. cikk, (4) és (5) bekezdés |
| 23. cikk (2) bekezdés, második albekezdés | 31. cikk, (6) bekezdés |
| 23. cikk, (3) bekezdés | — |
| — | 31. cikk, (7) bekezdés |
| 23. cikk, (4) bekezdés, a) pont | 31. cikk, (8) bekezdés, a) pont |
| 23. cikk, (4) bekezdés, b) pont | — |
| 23. cikk, (4) bekezdés, c) pont, i. alpont | 31. cikk, (8) bekezdés, b) pont |
| 23. cikk, (4) bekezdés, c) pont, ii. alpont | — |
| 23. cikk, (4) bekezdés, d) pont | 31. cikk (8) bekezdés c) pont |
| 23. cikk (4) bekezdés e) pont | — |
| 23. cikk, (4) bekezdés, f) pont | 31. cikk, (8) bekezdés, d) pont |
| 23. cikk (4) bekezdés g) pont | 31. cikk (8) bekezdés e) pont |
| — | 31. cikk (8) bekezdés f) pont |
| 23. cikk, (4) bekezdés h) és i) pont | — |
| 23. cikk, (4) bekezdés, j) pont | 31. cikk, (8) bekezdés, g) pont |
| — | 31. cikk, (8) bekezdés, h) és i) pont |
| 23. cikk (4) bekezdés k) és l) pont | — |
| 23. cikk, (4) bekezdés, m) pont | 31. cikk, (8) bekezdés, j) pont |
| 23. cikk, (4) bekezdés, n) és o) pont | — |
| — | 31. cikk, (9) bekezdés |
| 24. cikk | — |
| 25. cikk | 33. cikk |
| 25. cikk, (1) bekezdés | 33. cikk, (1) bekezdés |
| 25. cikk, (2) bekezdés, a)–c) pont | 33. cikk, (2) bekezdés, a)–c) pont |
| 25. cikk (2) bekezdés d) és e) pont | — |
| 25. cikk (2) bekezdés f) és g) pont | 33. cikk (2) bekezdés d) és e) pont |
| — | 34. cikk |
| 26. cikk | 35. cikk |
| 27. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 38. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| — | 38. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 27. cikk, (1) bekezdés, b)–d) pont | 38. cikk (1) bekezdés c)–e) pont |
| 27. cikk, (2)–(5) bekezdés | 38. cikk, (2)–(5) bekezdés |
| 28. cikk | 32. cikk |
| 29. cikk | — |
| 30. cikk, (1) bekezdés | 37. cikk, (1) bekezdés |
| 30. cikk, (2)–(4) bekezdés | — |
| — | 37. cikk, (2) bekezdés |
| 30. cikk, (5) és (6) bekezdése | 37. cikk, (3) és (4) bekezdése |
| 31. cikk, (1) bekezdés | 36. cikk, (1) bekezdés |
| 31. cikk, (2) bekezdés | — |
| 31. cikk, (3) bekezdés | 36. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk, (1) bekezdés | 40. cikk, (1) bekezdés |
| 32. cikk, (2) bekezdés | — |
| 32. cikk, (3) bekezdés | 40. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk, (4) bekezdés | 40. cikk (3) bekezdés, első mondat |
| 32. cikk, (5) bekezdés | 40. cikk, (3) bekezdés, második mondat |
| 32. cikk, (6) bekezdés | 40. cikk, (4) bekezdés |
| — | 40. cikk, (5) bekezdés |
| 32. cikk, (7) bekezdés, első albekezdés | 40. cikk, (6) bekezdés, a) pont |
| — | 40. cikk, (6) bekezdés, b) pont |
| 32. cikk (7) bekezdés, második albekezdés | 40. cikk (6) bekezdés, második albekezdés |
| — | 40. cikk, (7) bekezdés |
| — | 41. cikk |
| 33. cikk | — |
| 34. cikk (1) bekezdés és (2) bekezdés a) pont | 42. cikk, (1) bekezdés és (2) bekezdés a) pont |
| 34. cikk, (2) bekezdés, b) pont | — |
| 34. cikk (2) bekezdés c) pont | 42. cikk, (2) bekezdés, b) pont |
| 34. cikk, (3) bekezdés, a) pont | 42. cikk, (3) bekezdés |
| 34. cikk, (3) bekezdés, b) pont | — |
| 35. cikk, (1) bekezdés | 43. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| — | 43. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 35. cikk, (2) bekezdés és (3) bekezdés, a)–f) pont | — |
| 35. cikk, (4) bekezdés | 43. cikk, (2) bekezdés |
| 35. cikk, (5) bekezdés | 43. cikk, (3) bekezdés |
| 36. cikk, (1) bekezdés – (2) bekezdés, c) pont | 39. cikk (1) bekezdés – (2) bekezdés, c) pont |
| 36. cikk, (2) bekezdés, d) pont | — |
| 36. cikk, (3) bekezdés | — |
| — | 39. cikk, (3) bekezdés |
| 36. cikk, (4)–(6) bekezdés | 39. cikk, (4)–(6) bekezdés |
| — | 39. cikk, (7) bekezdés |
| 36. cikk, (7) bekezdés | — |
| 37. cikk | 44. cikk |
| 38. cikk | 45. cikk |
| — | 46. cikk (1) bekezdés a) pont i. alpont |
| 39. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i. és ii. alpont | 46. cikk, (1) bekezdés, a) pont, ii. és iii. alpont |
| 39. cikk, (1) bekezdés, a) pont, iii. alpont | — |
| 39. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 46. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 39. cikk, (1) bekezdés, c) és d) pont | — |
| 39. cikk, (1) bekezdés, e) pont | 46. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| — | 46. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 39. cikk, (2) bekezdés | 46. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés |
| — | 46. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 39. cikk, (3) bekezdés | — |
| — | 46. cikk, (5)–(9) bekezdés |
| 39. cikk, (4) bekezdés | 46. cikk, (10) bekezdés |
| 39. cikk, (5) bekezdés | — |
| 39. cikk, (6) bekezdés | 41. cikk, (11) bekezdés |
| 40. cikk | 47. cikk |
| 41. cikk | 48. cikk |
| — | 49. cikk |
| 42. cikk | 50. cikk |
| 43. cikk, első albekezdés | 51. cikk, (1) bekezdés |
| — | 51. cikk, (2) bekezdés |
| 43. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés | 51. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 44. cikk | 52. cikk, első albekezdés |
| — | 52. cikk, második albekezdés |
| — | 53. cikk |
| 45. cikk | 54. cikk |
| 46. cikk | 55. cikk |
| I. melléklet | — |
| II. melléklet | I. melléklet |
| III. melléklet | — |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |

2005/85/EK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, a)–c) pont

2. cikk, a)–c) pont

—

2. cikk, d) pont

2. cikk, d)–f) pont

2. cikk, e)–g) pont

—

2. cikk, h)–i) pont

2. cikk, g) pont

2. cikk, j) pont

—

2. cikk, k)–l) pont

2. cikk, h)–k) pont

2. cikk, m)–p) pont

—

2. cikk, q) pont

3. cikk, (1) és (2) bekezdése

3. cikk, (1) és (2) bekezdése

3. cikk, (3) bekezdés

—

3. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

—

4. cikk, (2) bekezdés, a) pont

4. cikk, (2) bekezdés, a) pont

4. cikk, (2) bekezdés, b)–d) pont

—

4. cikk, (2) bekezdés, e) pont

4. cikk, (2) bekezdés, b) pont

4. cikk, (2) bekezdés, f) pont

—

—

4. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (4) bekezdés

—

4. cikk, (5) bekezdés

5. cikk

5. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

—

6. cikk, (2)–(4) bekezdés

6. cikk, (2) és (3) bekezdés

7. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

7. cikk, (3) bekezdés

—

7. cikk, (4) bekezdés

6. cikk, (4) bekezdés

7. cikk, (5) bekezdés

6. cikk, (5) bekezdés

—

—

8. cikk

7. cikk, (1) és (2) bekezdése

9. cikk, (1) és (2) bekezdése

—

9. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés

—

10. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés, a)–c) pont

10. cikk, (3) bekezdés, a)–c) pont

—

10. cikk, (3) bekezdés, d) pont

8. cikk, (3) és (4) bekezdés

10. cikk, (4) és (5) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

11. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

9. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

—

9. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

11. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

9. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, a)–c) pont

12. cikk, (1) bekezdés, a)–c) pont

—

12. cikk, (1) bekezdés, d) pont

10. cikk, (1) bekezdés, d) és e) pont

a 12. cikk, (1) bekezdés, e) és f) pont

10. cikk, (2) bekezdés

12. cikk, (2) bekezdés

11. cikk

13. cikk

12. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

14. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

12. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

—

—

14. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

12. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

14. cikk, (1) bekezdés, negyedik albekezdés

12. cikk, (2) bekezdés, a) pont

14. cikk, (2) bekezdés, a) pont

12. cikk, (2) bekezdés, b) pont

—

12. cikk, (2) bekezdés, c) pont

—

12. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés

14. cikk, (2) bekezdés, b) pont

12. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

14. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

12. cikk, (4)–(6) bekezdés

14. cikk, (3)–(5) bekezdés

13. cikk, (1) és (2) bekezdése

15. cikk, (1) és (2) bekezdése

13. cikk, (3) bekezdés, a) pont

15. cikk, (3) bekezdés, a) pont

—

15. cikk, (3) bekezdés, b) pont

13. cikk, (3) bekezdés, b) pont

15. cikk, (3) bekezdés, c) pont

—

15. cikk, (3) bekezdés, d) pont

—

15. cikk, (3) bekezdés, e) pont

13. cikk, (4) bekezdés

15. cikk, (4) bekezdés

13. cikk, (5) bekezdés

—

—

16. cikk

14. cikk

—

—

17. cikk

—

18. cikk

—

19. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

22. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

20. cikk, (1) bekezdés

—

20. cikk, (2)–(4) bekezdés

—

21. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés, a) pont

—

15. cikk, (3) bekezdés, b) és c) pont

21. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont

15. cikk, (3) bekezdés, d) pont

—

15. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés

—

15. cikk, (4)–(6) bekezdés

21. cikk, (3)–(5) bekezdés

—

22. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

23. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

16. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, első mondat

23. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, bevezető fordulat

—

23. cikk, (1) bekezdés, a) pont

16. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, második mondat

23. cikk, (1) bekezdés, b) pont

16. cikk, (2) bekezdés, első mondat

23. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (2) bekezdés, második mondat

—

—

23. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (3) bekezdés

23. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

16. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

—

16. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés

23. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés

—

24. cikk

17. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (1) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés, a) pont

25. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés, b) és c) pont

—

17. cikk, (3) bekezdés

—

17. cikk, (4) bekezdés

25. cikk, (3) bekezdés

—

25. cikk, (4) bekezdés

17. cikk, (5) bekezdés

25. cikk, (5) bekezdés

—

25. cikk, (6) bekezdés

17. cikk, (6) bekezdés

25. cikk, (7) bekezdés

18. cikk

26. cikk

19. cikk

27. cikk

20. cikk (1) és (2) bekezdése

28. cikk (1) és (2) bekezdése

—

28. cikk, (3) bekezdés

21. cikk

29. cikk

22. cikk

30. cikk

23. cikk, (1) bekezdés

31. cikk, (1) bekezdés

23. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

31. cikk, (2) bekezdés

—

31. cikk, (3) bekezdés

—

31. cikk, (4) és (5) bekezdés

23. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

31. cikk, (6) bekezdés

23. cikk, (3) bekezdés

—

—

31. cikk, (7) bekezdés

23. cikk, (4) bekezdés, a) pont

31. cikk, (8) bekezdés, a) pont

23. cikk, (4) bekezdés, b) pont

—

23. cikk, (4) bekezdés, c) pont, i. alpont

31. cikk, (8) bekezdés, b) pont

23. cikk, (4) bekezdés, c) pont, ii. alpont

—

23. cikk, (4) bekezdés, d) pont

31. cikk (8) bekezdés c) pont

23. cikk (4) bekezdés e) pont

—

23. cikk, (4) bekezdés, f) pont

31. cikk, (8) bekezdés, d) pont

23. cikk (4) bekezdés g) pont

31. cikk (8) bekezdés e) pont

—

31. cikk (8) bekezdés f) pont

23. cikk, (4) bekezdés h) és i) pont

—

23. cikk, (4) bekezdés, j) pont

31. cikk, (8) bekezdés, g) pont

—

31. cikk, (8) bekezdés, h) és i) pont

23. cikk (4) bekezdés k) és l) pont

—

23. cikk, (4) bekezdés, m) pont

31. cikk, (8) bekezdés, j) pont

23. cikk, (4) bekezdés, n) és o) pont

—

—

31. cikk, (9) bekezdés

24. cikk

—

25. cikk

33. cikk

25. cikk, (1) bekezdés

33. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (2) bekezdés, a)–c) pont

33. cikk, (2) bekezdés, a)–c) pont

25. cikk (2) bekezdés d) és e) pont

—

25. cikk (2) bekezdés f) és g) pont

33. cikk (2) bekezdés d) és e) pont

—

34. cikk

26. cikk

35. cikk

27. cikk, (1) bekezdés, a) pont

38. cikk, (1) bekezdés, a) pont

—

38. cikk, (1) bekezdés, b) pont

27. cikk, (1) bekezdés, b)–d) pont

38. cikk (1) bekezdés c)–e) pont

27. cikk, (2)–(5) bekezdés

38. cikk, (2)–(5) bekezdés

28. cikk

32. cikk

29. cikk

—

30. cikk, (1) bekezdés

37. cikk, (1) bekezdés

30. cikk, (2)–(4) bekezdés

—

—

37. cikk, (2) bekezdés

30. cikk, (5) és (6) bekezdése

37. cikk, (3) és (4) bekezdése

31. cikk, (1) bekezdés

36. cikk, (1) bekezdés

31. cikk, (2) bekezdés

—

31. cikk, (3) bekezdés

36. cikk, (2) bekezdés

32. cikk, (1) bekezdés

40. cikk, (1) bekezdés

32. cikk, (2) bekezdés

—

32. cikk, (3) bekezdés

40. cikk, (2) bekezdés

32. cikk, (4) bekezdés

40. cikk (3) bekezdés, első mondat

32. cikk, (5) bekezdés

40. cikk, (3) bekezdés, második mondat

32. cikk, (6) bekezdés

40. cikk, (4) bekezdés

—

40. cikk, (5) bekezdés

32. cikk, (7) bekezdés, első albekezdés

40. cikk, (6) bekezdés, a) pont

—

40. cikk, (6) bekezdés, b) pont

32. cikk (7) bekezdés, második albekezdés

40. cikk (6) bekezdés, második albekezdés

—

40. cikk, (7) bekezdés

—

41. cikk

33. cikk

—

34. cikk (1) bekezdés és (2) bekezdés a) pont

42. cikk, (1) bekezdés és (2) bekezdés a) pont

34. cikk, (2) bekezdés, b) pont

—

34. cikk (2) bekezdés c) pont

42. cikk, (2) bekezdés, b) pont

34. cikk, (3) bekezdés, a) pont

42. cikk, (3) bekezdés

34. cikk, (3) bekezdés, b) pont

—

35. cikk, (1) bekezdés

43. cikk, (1) bekezdés, a) pont

—

43. cikk, (1) bekezdés, b) pont

35. cikk, (2) bekezdés és (3) bekezdés, a)–f) pont

—

35. cikk, (4) bekezdés

43. cikk, (2) bekezdés

35. cikk, (5) bekezdés

43. cikk, (3) bekezdés

36. cikk, (1) bekezdés – (2) bekezdés, c) pont

39. cikk (1) bekezdés – (2) bekezdés, c) pont

36. cikk, (2) bekezdés, d) pont

—

36. cikk, (3) bekezdés

—

—

39. cikk, (3) bekezdés

36. cikk, (4)–(6) bekezdés

39. cikk, (4)–(6) bekezdés

—

39. cikk, (7) bekezdés

36. cikk, (7) bekezdés

—

37. cikk

44. cikk

38. cikk

45. cikk

—

46. cikk (1) bekezdés a) pont i. alpont

39. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i. és ii. alpont

46. cikk, (1) bekezdés, a) pont, ii. és iii. alpont

39. cikk, (1) bekezdés, a) pont, iii. alpont

—

39. cikk, (1) bekezdés, b) pont

46. cikk, (1) bekezdés, b) pont

39. cikk, (1) bekezdés, c) és d) pont

—

39. cikk, (1) bekezdés, e) pont

46. cikk, (1) bekezdés, c) pont

—

46. cikk, (2) és (3) bekezdés

39. cikk, (2) bekezdés

46. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés

—

46. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés

39. cikk, (3) bekezdés

—

—

46. cikk, (5)–(9) bekezdés

39. cikk, (4) bekezdés

46. cikk, (10) bekezdés

39. cikk, (5) bekezdés

—

39. cikk, (6) bekezdés

41. cikk, (11) bekezdés

40. cikk

47. cikk

41. cikk

48. cikk

—

49. cikk

42. cikk

50. cikk

43. cikk, első albekezdés

51. cikk, (1) bekezdés

—

51. cikk, (2) bekezdés

43. cikk, (1) bekezdés, második és harmadik albekezdés

51. cikk, (3) és (4) bekezdés

44. cikk

52. cikk, első albekezdés

—

52. cikk, második albekezdés

—

53. cikk

45. cikk

54. cikk

46. cikk

55. cikk

I. melléklet

—

II. melléklet

I. melléklet

III. melléklet

—

—

II. melléklet

—

III. melléklet

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A menekültügyi eljárásokról szóló irányelv átdolgozása a Közös Európai Menekültügyi Rendszer második szakaszának létrehozását célzó, a menekültügy területét érintő jogalkotási javaslatok részét képezi.

A Tanács 2011. június 7-én kézhez vette a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, módosított bizottsági javaslatot (átdolgozás) (11207/11). Az Európai Parlament 2011. április 6-án megszavazott, első olvasatban kialakított álláspontja (8526/11), valamint a Tanács részéről kifejtett vélemény figyelembevételével a Bizottság módosította eredeti, 2009. október 23-i javaslatát (12959/09).

Az Európai Parlament a késedelmek elkerülése érdekében kidolgozta tárgyalási álláspontját, a módosított javaslatot az eredeti javaslatra vonatkozó, első olvasatban elfogadott álláspontja fényében mérlegelve.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. október 26–27-i plenáris ülése alkalmával – a 2010. április 28-i véleményére (1) hivatkozva – úgy döntött, hogy nem készít új véleményt a módosított javaslatra vonatkozóan, hanem az eredeti javaslatra vonatkozóan kialakított álláspontjára hivatkozik. A Régiók Bizottság 2011. november 16-án levélben (18836/11) jelentette be, hogy a módosított javaslatra vonatkozóan nem ad ki új véleményt.

A Tanács a 2013. május 13–14-i ülésén megerősítette a módosított javaslattal kapcsolatban elért politikai megállapodást (7695/13 + COR 1).

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvvel összhangban az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv átdolgozásának az elfogadásában. A Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében Dánia nem vesz részt az elfogadásban, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

II.   A JAVASLAT CÉLKITŰZÉSEI

A 2005/85/EK irányelv minimumszabályokat ír elő a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások tekintetében azzal a céllal, hogy biztosítsa, hogy a kérelmeket a feldolgozás helye szerinti tagállamtól függetlenül azonos módon bírálják el.

A menekültügyi eljárásokról szóló irányelv átdolgozásának célja, hogy az Európai Unió szintjén közös szabályokat állapítson meg a nemzeti menekültügyi rendszerekre vonatkozóan. Ezek a szabályok a nemzetközi védelmet kérelmezők számára magas szintű biztosítékokat kell, hogy szavatoljanak. Emellett jobban lehetővé kell tenniük a tagállamok számára, hogy olyan menekültügyi eljárásokat alkalmazzanak, amelyek költség-hatékonyak, alkalmasak arra, hogy kiszűrjék az esetleges visszaélésszerű kérelmeket, és mindemellett figyelembe veszik a nemzeti jogrendszerek közötti különbségeket. Külön figyelmet kap a szolgáltatások, tanácsadás és szakértelem előtérbe helyezése annak érdekében, hogy az elbírálási folyamat hatékony és magas minőségű legyen, és ezáltal jelentősen csökkenjen a megtámadott első fokú döntések száma. Végül, az átdolgozás teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat, tekintettel az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának fejlődő ítélkezési gyakorlatára, tovább biztosítja az összhangot a menekültügy területén hatályos egyéb jogalkotási eszközökkel.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A.   
  Általános észrevételek

A Bizottság módosított javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács tárgyalásokat folytatott annak érdekében, hogy megállapodást lehessen kötni a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjának szakaszában. A Tanács álláspontjának szövege teljes mértékben tükrözi a két társjogalkotó között létrejött kompromisszumot.

B.   
  Kulcsfontosságú kérdések

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában szereplő kompromisszumos szöveg a következő kulcskérdések tekintetében módosítja a 2005/85/EK irányelvet (2):

Képzés

A menekültügyi eljárás minőségének javítása céljával a tanácsi álláspont képzési követelményeket állapít meg a tagállamokban a nemzetközi védelem iránti kérelmek megfelelő elbírálásáért felelős eljáró hatóságok személyzete, valamint az illetékes hatóságoknak a nemzetközi védelmet kérelmező személyekkel kapcsolatba kerülő személyzete számára.

Az eljáró hatóság személyzetének megfelelően képzettnek kell lennie. E célból a tagállamoknak olyan képzést kell biztosítaniuk, amely – a befogadási feltétételek kivételével – kiterjed az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló rendeletben felsorolt valamennyi tárgyra. Ezenfelül a kérelmezők meghallgatását végző személyeknek általánosságban ismerniük kell azokat a problémákat, amelyek hátrányosan befolyásolhatják a kérelmezőnek a meghallgatásban történő részvételre való képességét, például fel kell tudniuk ismerni az esetleges korábbi kínzásra utaló jeleket.

Az eljáró hatóság személyzetére vonatkozó képzési követelményekkel azonos követelmények alkalmazandók a meghallgatások lefolytatásával megbízott egyéb hatóságok személyzetére is, abban az esetben, amikor nagy számú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyidejűleg kér nemzetközi védelmet.

Amennyiben az elfogadhatósági meghallgatást az eljáró hatóságtól eltérő hatóság személyzete végzi, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e személyek előzetesen megkapják a megfelelő alapképzést, különös tekintettel a nemzetközi emberjogi szabályokra, a menekültüggyel kapcsolatos közösségi vívmányokra és a meghallgatás során alkalmazandó technikákra.

Végül pedig azon hatóságok személyzetét is szükséges szintű – a feladataikhoz és felelősségi körükhöz szabott – képzésben kell részesíteni, amelyekhez beérkezhetnek nemzetközi védelemre irányuló kérelmek, így például a határőröket, valamint a bevándorlási hivatalok, illetve idegenrendészeti létesítmények személyzetét is.

Az eljárás való hozzáférés

A tanácsi álláspont olyan előírásokat állapít meg, amelyek célja annak biztosítása – figyelembe véve a nemzeti rendszerek sajátosságait is –, hogy a menekültügyi eljárás könnyen és időben elérhető legyen. Az álláspont egyértelművé teszi, hogy az irányelv értelmében kérelmezőnek tekintendő az a személy, aki kinyilvánította azon szándékát, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtson be. Annak biztosítása érdekében, hogy e személyek ténylegesen megfeleljenek kötelezettségeiknek és hogy élhessenek az őket megillető jogokkal, a kérelmeket mihamarabb, illetve meghatározott határidőn belül nyilvántartásba kell venni: amennyiben a kérelmet az eljáró hatósághoz nyújtották be, ez a határidő a benyújtásától számított 3 munkanap; amennyiben a kérelem más illetékes hatósághoz érkezett be, például a határőrizeti szervekhez, a nyilvántartásba vétel határideje 6 munkanap. Nagy számú egyidejű kérelmezés esetén hosszabb, 10 munkanapos határidő engedélyezett.

Az eljárás eredményes igénybevétele szempontjából fontos továbbá, hogy a tagállamok kötelesek az idegenrendészeti létesítményekben őrizetben levő, illetve a határátkelőhelyeken tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek számára információt biztosítani a nemzetközi védelem kérelmezésének lehetőségéről, amennyiben arra utaló jelek vannak, hogy e személyek esetlegesen nemzetközi védelmet kívánnak kérni. Ezenfelül a tagállamok az idegenrendészeti létesítményekben és a határterületeken tolmácsolási lehetőségekről is gondoskodnak, a nemzetközi védelemmel kapcsolatos eljárás igénybevételének megkönnyítéséhez szükséges mértékben.

Vizsgálati eljárás

A Tanács álláspontja kimondja, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásának eljárását a kérelem benyújtását követő hat hónapon belül le kell folytatni. Bonyolult ügy, nagy számú kérelmező vagy kérelmező együttműködésének hiányából adódó késedelem esetén a tagállamok ezt az időszakot legfeljebb további kilenc hónappal meghosszabbíthatják. Végül pedig, kivételes és kellően indokolt esetben, amennyiben elengedhetetlen a megfelelő és teljes körű vizsgálat biztosítása, további legfeljebb három hónapos hosszabbítás engedélyezett.

Amennyiben a származási országban fennálló bizonytalan, várhatóan ideiglenes helyzet miatt ésszerűen nem várható el, hogy az eljáró hatóság ezen határidőkön belül határozatot hozzon, a tagállamok elhalaszthatják az eljárás lezárását. Ebben az esetben a tagállamoknak hathavonta felül kell vizsgálniuk az adott országban fennálló helyzetet, és ésszerű határidőn belül tájékoztatniuk kell az érintett kérelmezőket arról, hogy mi indokolta e halasztást, valamint a Bizottságot arról, hogy az adott ország tekintetében az eljárás lezárását elhalasztották. A tagállamok minden esetben kötelesek lezárni az eljárást a kérelem benyújtását követő legfeljebb 21 hónapon belül.

A Tanács álláspontja emellett különbséget tesz az elsőbbséget élvező és a gyorsított eljárás között. Ez utóbbi rövidebb eljárásbeli határidőket jelent a rendes eljáráshoz képest, míg az elsőbbséget élvező eljárás mindössze azt jelenti, hogy a kérelmet a többi kérelem előtt vizsgálják meg. A tagállamoknak ésszerű határidőket kell megállapítaniuk a gyorsított eljárások tekintetében, annak lehetővé tétele mellett, hogy a megfelelő és teljes körű vizsgálat biztosítása érdekében e határidők átléphetők legyenek.

Az összehangoltabb menekültügyi eljárások kialakításának céljával összhangban a gyorsított vizsgálati eljárások és a határon lefolytatandó eljárások kizárólag meghatározott indokok alapján folytathatók, aminek az a célja, hogy ezen eljárások keretében kizárólag olyan kérelmek kerüljenek elbírálásra, amelyek feltehetőleg megalapozatlanok, vagy súlyos aggályokat vetnek fel a nemzetbiztonság vagy a közrend szempontjából.

Tájékoztatás eltérés esetén

Amennyiben egy tagállam nagy számú, egyidejűleg beérkező kérelem esetén eltér a kérelem nyilvántartásba vétele, illetve a kérelem elbírálásának lezárása tekintetében megállapított határidőktől, vagy az eljáró hatóságtól eltérő hatóságot bíz meg a menekültügyi meghallgatások lefolytatásával, arról tájékoztatnia kell a Bizottságot. E tájékoztatási kötelezettségnek rögtön azt követően eleget kell tenniük, hogy a kivételes intézkedések alkalmazásának okai megszűntek, illetve legalább éves alapon.

A személyes meghallgatásokról készített felvételek és jegyzőkönyv

A Tanács álláspontja számos szabályt határoz meg a menekültügyi meghallgatásokról készített felvételek és jegyzőkönyv kérdéskörében. Az irányelv átdolgozásának a tagállamokban való alkalmazásáról szóló jelentésében a Bizottság kiemelten is foglalkozik majd e szabályok alkalmazásával és a személyes meghallgatás rögzítése során használt különböző eszközökkel.

A Tanács álláspontja előírja, hogy a tagállamoknak részletes és tényszerű jegyzőkönyvet kell készíteniük, amely magában foglalja a meghallgatás valamennyi lényegi elemét, vagy pedig annak teljes átiratát. Emellett a tagállamok előírhatják a meghallgatás hang- vagy audiovizuális felvételét. A tagállamok emellett biztosítják, hogy a kérelmezőt teljes mértékben tájékoztassák a jegyzőkönyv tartalmáról, illetve az átirat lényegi elemeiről.

Emellett a Tanács álláspontja pontosítja, hogy a kérelmező milyen feltételek mellett tehet észrevételeket és/vagy szolgálhat magyarázattal a jegyzőkönyvben vagy az átiratban szereplőkkel kapcsolatban, illetve igazolhatja, hogy az annak tartalma hűen tükrözi a meghallgatáson elhangzottakat.

Végül a tanácsi álláspont megállapítja a kérelmezőnek és jogi képviselőjének vagy tanácsadójának a jegyzőkönyvbe, az átiratba vagy a felvételekbe való betekintési jogára vonatkozó szabályokat.

Jogi tájékoztatás, jogi segítségnyújtás és jogi képviselet

A Tanács álláspontja előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezők költségmentesen – kérésre és bizonyos feltételek mellett – első fokon jogi és eljárási tájékoztatatásban részesüljenek. Ennek a tájékoztatásnak ki kell terjednie legalább az eljárásra vonatkozó információkra, a kérelmező sajátos körülményeinek figyelembevételével. Emellett, amennyiben a kérelmet első fokon elutasítják, úgy a tagállamoknak a kérelmező kérésére tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy mi indokolta az elutasító határozatot, és hogy milyen jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésre. A tagállamok továbbá előírhatják, hogy ezt a jogi és eljárási tájékoztatást nem kormányzati szervek vagy kormányhatóságok szakértői vagy állami szakosodott szolgálatok biztosítsák.

Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy bizonyos feltételek mellett és az egyéb menekültügyi jogi eszközökkel teljes összhangban a jogorvoslati eljárások során a kérelmező – kérésére – költségmentesen jogi segítségnyújtást és képviseletet vehessen igénybe Ennek magában kell foglalnia legalább a szükséges eljárási iratok összeállítását, valamint a kérelmező képviseletében a bíróság vagy elsőfokú bíróság előtti meghallgatáson való részvételt. A fellebbviteli eljárásokra vonatkozó kötelező szabályok ellenére a tagállamok dönthetnek úgy, hogy már az elsőfokú eljárás során is biztosítanak költségmentes jogi segítségnyújtást és/vagy képviseletet.

A különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezők

A Tanács álláspontjában megfogalmazott cél az, hogy a különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezők a menekültügyi eljárás egésze során élhessenek az irányelv biztosította jogokkal, illetve megfeleljenek az abban foglalt kötelezettségeknek. Ennek érdekében a tagállamoknak a kérelem benyújtásától számított ésszerű időn belül értékelniük kell, hogy vajon a kérelmező különleges eljárási garanciákat igényel-e. A szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése végett az álláspont kitér arra, hogy ez az értékelés elvégezhető a már létező nemzeti eljárások és/vagy a sajátos befogadási igények felmérésének részeként, és annak nem kell adminisztratív eljárás formájában történnie.

Amennyiben egy kérelmező különleges eljárási garanciát igénylőnek bizonyul, számára biztosítani kell a megfelelő támogatást. Ezenfelül amennyiben gyorsított vagy határon folytatott eljárás keretében nem biztosítható a megfelelő támogatás, különösen, amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy a kérelmezőnek kínzás, nemi erőszak vagy bármely egyéb súlyos pszichológiai, fizikai vagy szexuális erőszak következményeként különleges eljárási garanciára lenne szüksége, a tagállamok nem alkalmazhatják ezen eljárásokat, illetve azokat fel kell függeszteniük.

Amennyiben a tagállamok olyan természetű különleges eljárási igényt állapítanak meg, amely kizárja a gyorsított vagy a határon lefolytatandó eljárások alkalmazását, az egyúttal azt is maga után vonja, hogy a kérelmező számára további biztosítékokat kell nyújtani, amennyiben a fellebbezése nem automatikusan felfüggesztő hatályú. E biztosítékok megegyeznek a határon folytatott eljárások hatálya alá tartozó személyeknek biztosítottakkal.

Kiskorúak

A tanácsi álláspont különleges biztosítékokat határoz meg a kiskorúak és a kísérő nélküli kiskorúak számára, ügyelve azonban arra is, hogy ezekkel a biztosítékokkal ne lehessen visszaélni. Pontosan meghatározza, hogy a kiskorúak milyen feltételek mellett nyújthatnak be kérelmet saját nevükben. Kiköti továbbá azt is, hogy a kiskorúak meghallgatását gyermekbarát módon kell végezni.

A kísérő nélküli kiskorúak esetében a Tanács álláspontja több biztosítékot is meghatároz a képviselővel kapcsolatban. Ezeken túlmenően a tagállamoknak a kísérő nélküli kiskorúak számára költségmentesen kell jogi és eljárási jellegű tájékoztatást biztosítaniuk a nemzetközi védelem visszavonásával kapcsolatos eljárásokról. Így a kísérő nélküli kiskorúak és képviselőik az irányelv által meghatározott minden eljárásban (elsőfokú, fellebbviteli és visszavonási eljárás) kapnak valamilyen jogi segítséget.

Ha a tagállamok a menekültügyi eljárás során egy személyről megállapítják, hogy kísérő nélküli kiskorú, a nemzetközi védelem iránti kérelem feldolgozásának egyes eljárásait csak meghatározott körülmények között alkalmazhatják:

| — | A gyorsított eljárást csak akkor alkalmazhatják – illetve akkor folytathatják az alkalmazását –, ha a kérelmező biztonságos származási országból jön, ismételt kérelmet nyújtott be, ami nem minősül elfogadhatatlannak, vagy ha ezt a nemzetbiztonsággal vagy a közrenddel összefüggő okok indokolják. |
| --- | --- |

—

A gyorsított eljárást csak akkor alkalmazhatják – illetve akkor folytathatják az alkalmazását –, ha a kérelmező biztonságos származási országból jön, ismételt kérelmet nyújtott be, ami nem minősül elfogadhatatlannak, vagy ha ezt a nemzetbiztonsággal vagy a közrenddel összefüggő okok indokolják.

| — | E három feltétel a határon folytatott eljárások esetében is érvényes, tehát fennállásuk esetén a tagállamok alkalmazhatják a határon folytatott eljárásokat, illetve folytathatják azok alkalmazását. Ezenkívül három másik feltétel fennállása esetén is alkalmazhatóak a határon folytatott eljárások:






  — | amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a kísérő nélküli kiskorú kérelmező biztonságos harmadik országból jön; |
| --- | --- | --- |

—

E három feltétel a határon folytatott eljárások esetében is érvényes, tehát fennállásuk esetén a tagállamok alkalmazhatják a határon folytatott eljárásokat, illetve folytathatják azok alkalmazását. Ezenkívül három másik feltétel fennállása esetén is alkalmazhatóak a határon folytatott eljárások:

—

amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a kísérő nélküli kiskorú kérelmező biztonságos harmadik országból jön;

| — | a kísérő nélküli kiskorú kérelmező hamis okmányok bemutatásával félrevezette a hatóságokat; |
| --- | --- |

—

a kísérő nélküli kiskorú kérelmező hamis okmányok bemutatásával félrevezette a hatóságokat;

| — | a kísérő nélküli kiskorú kérelmező személyazonosító vagy úti okmányát – amely segíthetett volna személyazonossága, illetve állampolgársága megállapításában – rosszhiszeműen megsemmisítette vagy eldobta. |
| --- | --- |

—

a kísérő nélküli kiskorú kérelmező személyazonosító vagy úti okmányát – amely segíthetett volna személyazonossága, illetve állampolgársága megállapításában – rosszhiszeműen megsemmisítette vagy eldobta.

A két utóbbi körülményre a tagállamok csak akkor hivatkozhatnak, ha alapos indokkal feltételezhető, hogy a kérelmező lényeges információkat kíván elhallgatni, amelyek valószínűleg elutasító határozathoz vezetnének, és a kérelmező – a kísérő nélküli kiskorúak különleges eljárási igényeit figyelembe véve – minden lehetőséget megkapott arra, hogy tetteire megfelelő magyarázatot adjon, többek között konzultálhatott a képviselőjével.

Mivel a határon folytatott eljárások minden esetben a fogva tartás valamilyen formájával járnak együtt, a fenti hat körülmény egyike esetében sem lehet őket szisztematikusan alkalmazni. A befogadási feltételekről szóló irányelvnek való megfelelés érdekében a kísérő nélküli kiskorúakat csak kivételes körülmények esetén lehet őrizetbe venni, a gyermek mindenek felett álló érdekének kellő figyelembevételével.

| — | A tagállamok a biztonságos harmadik országból érkező kísérő nélküli kiskorúak kérelmét akkor minősíthetik elfogadhatatlannak, ha a kiskorú mindenek felett álló érdeke ezt indokolja. Ha a kísérő nélküli kiskorú kérelmét a többi lehetséges indok alapján akarják elfogadhatatlannak minősíteni, a szokásos szabályokat alkalmazhatják. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a biztonságos harmadik országból érkező kísérő nélküli kiskorúak kérelmét akkor minősíthetik elfogadhatatlannak, ha a kiskorú mindenek felett álló érdeke ezt indokolja. Ha a kísérő nélküli kiskorú kérelmét a többi lehetséges indok alapján akarják elfogadhatatlannak minősíteni, a szokásos szabályokat alkalmazhatják.

| — | Ha a bíróság vagy más illetékes hatóság nem lát reális esélyt a kérelmező által benyújtott kérelem pozitív elbírálására, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem biztosítanak költségmentes jogi segítségnyújtást és képviseletet, de csak akkor, ha a kiskorú képviselője rendelkezik jogi végzettséggel. |
| --- | --- |

—

Ha a bíróság vagy más illetékes hatóság nem lát reális esélyt a kérelmező által benyújtott kérelem pozitív elbírálására, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem biztosítanak költségmentes jogi segítségnyújtást és képviseletet, de csak akkor, ha a kiskorú képviselője rendelkezik jogi végzettséggel.

Végezetül a tagállamoknak legalább azokat a kiegészítő biztosítékokat biztosítaniuk kell a kísérő nélküli kiskorúak számára, mint amelyeket a határon folytatott eljárás alatt álló személyek számára biztosítanak, ha az elutasító határozat elleni fellebbezésük nem automatikusan felfüggesztő hatályú.

Nemi szempontok a menekültügyi eljárásokban

A Tanács álláspontjában érvényre jut az az elv, hogy a menekültügyi eljárásokban figyelni kell a nemi szempontokra is. Ezért a tagállamoknak, amikor csak lehetséges, biztosítaniuk kell, hogy a meghallgatást végző személy és a tolmács a kérelmezővel azonos nemű legyen, ha a kérelmező ezt kéri. A tagállamoknak nem szükséges azonban ezt biztosítaniuk, ha az eljáró hatóság okkal feltételezi, hogy kérelmező az azonos nemű személy általi kihallgatást vagy tolmácsolást nem azért kéri, mert ellenkező esetben nehézséget jelentene számára, hogy kérelme indokait érthető módon előadja.

Továbbá – a biztonsági okokból végzett motozás kivételével – a kérelmező ezen irányelv alkalmazásából kifolyólag történő motozását is a kérelmezővel azonos nemű személynek kell végeznie, az emberi méltóság és a fizikai és lelki integritás maradéktalan tiszteletben tartásával.

Ismételt kérelmek benyújtása

A Tanács álláspontja pontosan meghatározza az ismételt kérelmekre vonatkozó eljárási szabályokat. Míg a 2005/85/EK irányelv az ilyen kérelmek esetében több eljárási lehetőségről is rendelkezik, a tanácsi álláspont szerint az ismételt kérelem elfogadhatatlannak minősül, ha előzetes vizsgálata során nem merülnek fel olyan új körülmények vagy tények, vagy a kérelmező nem ad elő olyan új körülményeket vagy tényeket, amelyek jelentősen növelnék annak valószínűségét, hogy nemzetközi védelemre lenne szüksége.

Azok a kérelmezők, akik csak azért nyújtanak be ismételt kérelmet, hogy a tagállam területén maradhassanak, indokolatlanul terhelik a nemzeti menekültügyi rendszereket. Ezért az ismételt kérelmek vonatkozásában hatékony szabályokra van szükség. E szabályoknak lehetővé kell tenniük a tagállamok számára, hogy megkülönböztessék egyfelől azokat a személyeket, akik jogosan nyújtanak be ismételt kérelmet, például azért, mert korábbi kérelmük benyújtása óta a tartózkodási helyükön szükségessé vált számukra a védelem, másfelől pedig azokat a személyeket, akik kizárólag a kitoloncolásuk elhalasztása céljából nyújtottak be ismételt kérelmet. Megjegyzendő, hogy a tagállamokat továbbra is mindenkor kötelezi a visszaküldés tilalma, amely szerint egyetlen személyt sem lehet visszaküldeni olyan országba, ahol veszély fenyegeti.

Mindezekre figyelemmel a tagállamok két esetben tehetnek kivételt az alól az általánosan érvényes jog alól, hogy a kérelmező a területükön maradhat. Az első eset az, ha a kérelmező az első ismételt kérelmét – amelyet elfogadhatatlannak minősítettek – kizárólag azért nyújtotta be, hogy késleltesse vagy meghiúsítsa a tagállam területéről való azonnali kitoloncolását elrendelő határozat végrehajtását. A második eset pedig az, amikor a kérelmező ugyanazon tagállamban újabb, nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújt be azt követően, hogy első ismételt kérelmét jogerős határozatban elfogadhatatlannak vagy alaptalannak minősítették.

A kérelmek hallgatólagos visszavonása vagy a kérelemtől való hallgatólagos elállás

A Tanács állásfoglalása meghatározza, hogy bizonyos meghatározott körülmények esetén a tagállamok feltételezhetik, hogy a kérelmező hallgatólagosan visszavonta nemzetközi védelem iránti kérelmét, vagy elállt attól. A tagállamok különösen két esetben feltételezhetik ezt. Egyfelől akkor, ha meggyőződtek arról, hogy a menedékkérő nem válaszolt azokra a felszólításokra, hogy szolgáltasson a kérelme elbírálásához lényeges információkat, vagy nem jelent meg a személyes meghallgatáson, kivéve, ha a kérelmező ésszerű időn belül bizonyítja, hogy a távolmaradását rajta kívül álló körülmények okozták. Másfelől akkor, ha a kérelmező ismeretlen helyre távozott, vagy engedély nélkül eltávozott a lakóhelyéről, illetve őrizetének helyéről, és ésszerű időn belül nem lépett kapcsolatba az illetékes hatósággal, vagy ésszerű időn belül nem teljesítette jelentkezési, vagy egyéb együttműködési kötelezettségét, kivéve, ha bizonyítja, hogy a mulasztás rajta kívül álló okok miatt történt.

Mindezek alapján a Tanács álláspontja több szabályt is meghatároz azon ügyek újbóli megnyitására, amelyeket hallgatólagosan visszavontak vagy amelyektől hallgatólagosan elálltak. Amennyiben a kérelmező legalább kilenc hónapos időtartamon belül jelentkezik újból a hatóságoknál, a tagállamoknak nincs módjuk a kérelmező ügyének újrafelvételére, sem pedig az új kérelem ismételt kérelemként való kezelésére. Ha azonban a kérelmező 9 hónap múlva újból jelentkezik, a tagállamok alkalmazhatják az ismételt kérelmekre vonatkozó rendszert. Ez azt jelenti, hogy a kérelmet elfogadhatatlannak lehet tekinteni, ha az eljárás megszüntetéséről szóló határozat meghozatala óta nem merültek fel új körülmények. A tagállamok továbbá azt is előírhatják, hogy a megszüntetett eljárást csak egyszer lehet újrafelvenni.

Hatékony jogorvoslat

A tanácsi álláspont szabályokat határoz meg a kérelmező azon jogát illetően, hogy jogorvoslati kérelmének elbírálásáig a tagállam területén maradhat; e szabályok célja, hogy teljes mértékben biztosítható legyen a hatékony jogorvoslathoz való jog, de ez ne gátolja menekültügyi rendszerek hatékony és eredményes működését, és ne lehessen visszaélni e rendszerekkel. Ennek szellemében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük a kérelmező számára, hogy a területükön maradjon mindaddig, amíg le nem jár a hatékony jogorvoslathoz való jogának gyakorlására adott határidő, vagy amennyiben a kérelmező a határidőn belül élt ezen jogával, a jogorvoslati kérelem elbírálásáig.

Korlátozott számú esetben azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ez az automatikus felfüggesztő hatály nem alkalmazandó. Ezen esetekben a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamely bíróságnak vagy törvényszéknek legyen hatásköre határozni abban a kérdésben – akár az érintett kérelmező kérésére, akár hivatalból –, hogy a kérelmező a területükön maradhat-e Ide tartozik az alábbi esetekben történő határozathozatal:

| — | valamely kérelem nyilvánvalóan megalapozatlannak vagy gyorsított eljárásban lefolytatott vizsgálatot követően megalapozatlannak minősítése, kivéve, ha e határozatok azon a tényen alapulnak, hogy a kérelmező jogellenesen lépett be a tagállam területére, vagy ott-tartózkodását jogellenesen hosszabbította meg, és elmulasztotta a hatóságoknál való jelentkezést anélkül, hogy erre alapos oka lett volna, és/vagy a határátlépés körülményeire is tekintettel a menedékjog iránti kérelmet nem nyújtotta be a lehető legrövidebb időn belül; |
| --- | --- |

—

valamely kérelem nyilvánvalóan megalapozatlannak vagy gyorsított eljárásban lefolytatott vizsgálatot követően megalapozatlannak minősítése, kivéve, ha e határozatok azon a tényen alapulnak, hogy a kérelmező jogellenesen lépett be a tagállam területére, vagy ott-tartózkodását jogellenesen hosszabbította meg, és elmulasztotta a hatóságoknál való jelentkezést anélkül, hogy erre alapos oka lett volna, és/vagy a határátlépés körülményeire is tekintettel a menedékjog iránti kérelmet nem nyújtotta be a lehető legrövidebb időn belül;

| — | valamely kérelem elfogadhatatlannak minősítése, mivel valamely másik tagállam már biztosította a nemzetközi védelmet, valamely ország, mely az Uniónak nem tagja, az első menedék országának minősül a kérelmező számára, vagy pedig a kérelem ismételt kérelem, amelyben semmiféle olyan új körülmény vagy tény nem szerepel, amely releváns lenne annak megítélése szempontjából, hogy a kérelmezőnek szüksége van-e nemzetközi védelemre; |
| --- | --- |

—

valamely kérelem elfogadhatatlannak minősítése, mivel valamely másik tagállam már biztosította a nemzetközi védelmet, valamely ország, mely az Uniónak nem tagja, az első menedék országának minősül a kérelmező számára, vagy pedig a kérelem ismételt kérelem, amelyben semmiféle olyan új körülmény vagy tény nem szerepel, amely releváns lenne annak megítélése szempontjából, hogy a kérelmezőnek szüksége van-e nemzetközi védelemre;

| — | a kérelmező megszüntetett ügye újrafelvételének elutasítása; |
| --- | --- |

—

a kérelmező megszüntetett ügye újrafelvételének elutasítása;

| — | a kérelem vizsgálatának vagy teljes körű vizsgálatának az európai biztonságos harmadik ország elve alapján történő elutasítása. |
| --- | --- |

—

a kérelem vizsgálatának vagy teljes körű vizsgálatának az európai biztonságos harmadik ország elve alapján történő elutasítása.

A határon folytatott eljárásoknál a nem automatikus felfüggesztő hatály csak abban az esetben érvényesülhet, ha a kérelmezőnek biztosítják a szükséges tolmácsolást, jogi segítségnyújtást és legalább egy hetet arra, hogy elkészítse kérelmét, és a bíróság vagy a törvényszék elé terjessze azokat az érveket, amelyek alapján engedélyezhető számára, hogy a tagállamban maradjon, amíg jogorvoslati ügye folyamatban van; valamint ha a tagállam területén maradásra vonatkozó kérelem vizsgálatának során a bíróság vagy törvényszék tényszerűen és jogilag megvizsgálja az eljáró hatóság elutasító határozatát.

A nem automatikus felfüggesztő hatály alkalmazása esetén a kérelmező a tagállam területén maradhat azon döntés meghozataláig, hogy a tagállam területén maradhat-e. Egyébiránt minden esetben a visszaküldés elvének tilalma érvényesül.

Biztonságos harmadik országok

A tanácsi álláspont lehetővé teszi a tagállamok számára a biztonságos származási ország, a biztonságos harmadik ország és az európai biztonságos harmadik ország fogalmának alkalmazását, elismerve egyúttal, hogy a jövőben további harmonizálásra lehet szükség. A tagállamoknak ezért figyelembe kell venniük többek közt az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága által kidolgozott iránymutatásokat és operatív kézikönyveket, és rendszeresen felül kell vizsgálniuk az ezen harmadik országokban fennálló helyzetet. Az álláspont hangsúlyozza továbbá a megfelelő forrásokból származó információk cseréjének fontosságát, és azt, hogy a tagállamokkal együttműködve, az Európai Parlament bevonásával rendszeresen vizsgálják felül a biztonságos harmadik ország fogalmának tagállamok általi alkalmazását.

A tanácsi álláspont pontosítja az e fogalmak alkalmazására vonatkozó feltételeket azáltal, hogy kötelezi a tagállamokat arra, hogy tegyék lehetővé a kérelmezőknek, hogy kifogással éljenek az európai biztonságos harmadik ország fogalma alkalmazásával szemben, amennyiben az adott ország az ő egyedi esetükben nem biztonságos.

További fontos kérdések

A következőkben ismertetjük a tanácsi álláspontban található azon egyéb fontos kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban a Tanács és az Európai Parlament között kompromisszum jött létre:

Kiadatás

A tagállamok kivételt tehetnek a nemzetközi védelmet kérelmező azon joga alól, hogy a kérelmére vonatkozó elsőfokú határozat meghozataláig az adott tagállam területén maradjon, ha a személyt egy másik tagállam részére európai elfogatóparanccsal összefüggő kötelezettség keretében vagy egyéb alapon, illetve harmadik ország, nemzetközi büntető bíróság vagy törvényszék részére átadják, illetve kiadják. Egy tagállam csak akkor adhatja ki a kérelmezőt egy harmadik ország számára, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok megbizonyosodtak afelől, hogy a kiadatási határozat nem okoz az adott tagállam nemzetközi kötelezettségeit sértő közvetlen vagy közvetett visszaküldést.

Az eljáró hatóság és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságok

A tagállamok előírhatják, hogy ne az eljáró hatóság, hanem valamely más hatóság legyen felelős a dublini rendelet szerinti esetek feldolgozásáért, vagy – a határon folytatott eljárás keretében meghatározott feltételekre is figyelemmel, valamint az eljáró hatóság indokolással ellátott véleménye alapján – a belépési engedély határon folytatott eljárás keretében történő megadásáért vagy megtagadásáért.

Orvosi vizsgálat

A tanácsi álláspont szabályokat határoz meg az orvosi vizsgálatra vonatkozóan annak érdekében, hogy a korábbi üldöztetésre vagy súlyos bántalmazásra utaló jeleket figyelembe lehessen venni a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásakor. E szabályok rendelkeznek többek között arról, hogy mikor kell az orvosi vizsgálat költségét közpénzből fedezni, és mikor kell azt a kérelmezőnek saját maga fedeznie.

Nemzetbiztonsági megfontolások

Fellebbezés esetén, amennyiben az ügy nemzetbiztonsági érdeket érint, az egyenlő esély biztosítása érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy a fellebbviteli eljárásban részt vevő bíróság vagy törvényszék hozzáférhessen a nemzetbiztonsági okokból bizalmasan kezelt információkhoz vagy forrásokhoz, és a nemzeti jogban eljárásokat kell meghatározniuk a kérelmező védelemhez való jogának garantálására.

| IV. | ÖSSZEGZÉS |
| --- | --- |

IV.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja teljes mértékben tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság segítségével – kialakított kompromisszumot. Ezt a kompromisszumot az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának (LIBE) elnöke az Állandó Képviselők Bizottsága elnökének írt levelében megerősítette (8223/13). Ebben a levélben a LIBE bizottság elnöke jelezte, hogy javasolni fogja a LIBE bizottság tagjainak és azt követően pedig a plenáris ülés résztvevőinek, hogy a Tanács első olvasatban kialakított álláspontját – az intézményekben elvégzett jogász-nyelvészi ellenőrzést követően – a Parlament második olvasata során módosítás nélkül fogadják el. A menekültügyi eljárásokról szóló irányelv módosításával az Európai Unió jelentős lépést tesz a közös európai menekültügyi rendszer megteremtése felé.

---

(1)  Az EGSZB véleménye: A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályai (átdolgozás); HL C 18., 2011.1.19., 85. o.

(2)  A Tanács 2005/85/EK irányelve a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól (HL L 326., 2005.12.1., 13. o.).

---